käimise wäsimust weel ei tunne, joa platsi peale muretsetud. Soomemaalt. Söa riistad. Helsingi linnast kirjutakse 59. Septembril säälatse seitungi  läbi, et üks Soome kohus ühes Rootsi wabrikus, üks tõug püssisi tellinud. Kui nüüd püssid malmis saanud, oliwad need Stokholmi linna wiidud, et säält saaksiwad Soomemaale saadetud, saiwad aga kohe ühe Rootsi kohtu läbi, kui keeldud söakaup, käest ärawöctud. Mofkwast. Ettewöetud plaan. Moskwa linna rahwa keskes on, kuida sääladne  wene seitung jutlustab, üks uus plaan ehk ettewötmine ilmale sündinud ja selle järele üht seltsi asutada, mis suurde kaupmeeste käest toiduse kraami tahtwad üles osta ja seda mitte wahelt kauplejate läbi, waid otse üksiku soldatitele  ja nimelt selle hinna eest wene paberraha  eest, aga mitte wäljamaa raha kursi järele,  äramüa. Soowitakse ka, et muial otse nendasamma saaks tehtud, ning just kohuseks tehtud, sedasamma teha. Söawangid. Sääladne wene seitung  teab jutlustada, et säält üks partii Türklasi,  kes wangi oliwad wöetud, hiljuti läbi, kindla wahi al, Wologda linna wiidud, kus nemad selle ülekohtu pärast, mis nemad pärast  wangi wötmist teinud, söakohtu ette saamad  wiidud, mis nende peale saab kohut mõistma. - Kui suur praegune Wene wägi Donau jõe ääres, sest kõneleb ..Golos", mis tema sönumitesaatja  säält täädustab, et söaministeriumi  poolest 520,01) v mehele prowianti saadetakse,  jo sääl siis ka niipalju mehi koos on, ega muidu nii palju moona senna ei saadeta. Dbessast. Wals raha meistrid leitud.  Säält kirjutakse 56. Septembril, et Aleksandria maakonnast üks wals raha meistrite  pesa leitud, kes Wene riigi 25 rublasid paberraha wäga kunstlikult järel teinud. Nende warktoast oli üks kiwi worm ja weel üks teine worm leitud. Selle seltsi seas olnud ka üks endine  kohtu kirjutaja ja kaks möisade omaniku. Siberimaalt. Wilja wäljasaatmisest.  Et söa läbi musta mere peal laewade käimine seismas, seepärast on siis ka Eüropa wilja kauplemine takkistamas ja et see praegu takkistamas, seepärast on ka wilja hinnad wäga tõusnud ja iseäranis Inglismaal. Et lugu nenda, seeparast on siis, kuida Peeterburgi  saksa seitung kõneleb, inglise kaupmehed  Siberi kaupmeestele kirjutanud ja nõudnud,  wilja Jenissei jõe suhu muretseda, üks ainus kaupmees on seda tellimist wastu wötnud  ja selle peale wastanud, et tema walmis olla Minussinskist rukkid 85 kop. ja nisu 1 rubla puud, Korenowskoje küllasse muretseda; selle peale on tema käest ühe nimetatud paljuse  peale wastamist nõutud, sest et laewad, ilma seesuguse waötamiseta üht niisugust pitka teed ei taha ettewötta. Wöeralt maalt. Wiini linnast. Söaplatsist. Poli- Lika seitungi sõnumite saatja kirjutab Bukarestist  21. Septembril, et Wene-Rumäni söawäed  19. Plewna ees ja saal ümber kaudu wäga liikumas olnud. Wägede suurenduseks tarwitawad mehed ja asemikud on juba senna tulnud ja teise nädala hakkatuses, peab rammu  katsumine jälle peale hakkama. Wene wägede  pea-korteris oli juba mõni aeg tagasi, seda juttu kuulda olnud, et waenlasel nõu olnud,  Ungri- Poola- ja Türgi-meestest üht diwisioni  kokku panna, kus siis wene poolt kõik äratehtud, et seda mitte ei saaks sündima. Peale selle juttustab seesamma seitung, et tema Tsettinjest ka selsammal päewal sõnumid saanud, et üks osa türgi mägesid on katsunud Suttorinas üle piiri Montenegro maa sisse minna, saanud aga peale selle, kui kuus tundi saiwad teine teist raijunud, meriste peadega tagasi löödud. 22. Septembril kirjutakse Bukarestist, et würst Bismark olla krahw Andrassile öölnud: löppegu sõda kuida ta lõppeb, ei tohi Rumänimaal  mitte üks juukse karm peast kaduda ega köwerdatud saada. Et würst Bismark seda õölnud, see teeb Rumäni rahwast nat- 341