meeleliste päämees. Oma wiimaseid elupäewi on ta meel seeläbi auustanud, et ta wiimase Wene-Türgi sõa ajal tulise sõnaga Kristlaste peastmise eest wõitles, ja näitas, kuidas seeläbi Inglismaa kasu kõige enam oleks kaitstud, kui Inglismaa Wenelase püüdmistega käsi käes käiks. Prantsuse wabameelelised on 30. Mail suurel mõedul Voltaire (ütle Woltääre) sada-aastast surma päewa pühitsenud. Selle pidu pärast on Roomlased Prantsuse maal terwet republiiki põrgu põhju neednud, sest et kiriklased Voltaire terawast keelest omal ajal wäga palju walu on pidanud kannatama. Sellest needmisest ei ole aga piduosalised mingisugust kõhuwalu,  ega muud walu tunnud. Üks paapstlaste ajaleht Pariisis nõuab, et ka paapstil omad saadikud Berliini kongressi peal peaksiwad  olema, Hommikumaa usu-asjaliku kasu kaitsmiseks. Et Hommikumaal paljugi uskusi walitseb, sellepärast ei oleks see nõu sugugi halw, kui riigiwalitsuste wolinikud  ja ministrid kongressi toa nurka mõne laua seadaksiwad, kus kõikide nende usu-preestrite saadikud kongressi wahe-ajal tema päris liigete meele jahutuseks oma usu-asjaliku kasu wastastiku seletada wõiksiwad. Kui kongressi liikmed neist kiriklikuist waidlemistest peale meele jahutuse muud kasu ei saaksiwad, siis saaks neile ommeti kohe nii palju silma paistma, kuidas  neil kongressi mitte ei tule pidada, kui kokku tahawad leppida. Tuleme nüüd wäljasmaalt tagasi, kus mõndagi inetumat mässu ja parteide seestpidist kautawat sõda leiame, ja waatame, kuidas Wene riigis asjad lähemad,  siis peame ennast õnnelikuks kiitma, et selle riigi alamad oleme. Mis rahwad töistes maades mässamiste ehk sarnastel teedel kätte on pidanud wõitma, seda kingib meile meie armuline Keisri Herra armulikust südamest kõik osaks, nii et iga aasta uusi wabadusi toob ja auusad mehed waewalt selle töö ära jõuawad teha, mis rahwa-hulga walmistamiseks nende wabadustele tarwis läheb. Wallad ja linnad saamad omad wabad walitsused, nagu neid arwa töistes maades  leida; rahu-kohtud ja wannutud meeste kohtud seatakse igal pool elusse ja rahwa waimuharimise eest kannetakse suurel mõedul igal pool muret. Nii tõttab Weneriik hiigla sammudega edasi oma suure tulewiku poole. Katsub ka wõeramaa kadedus wahel oma rahaga  ja hullustajate abiga rahwaft ühel ehk töisel kohal eksitada, nende töö on ikka nurja läinud ja waewalt mõne poolharitud koolipoisi wale teede peale jõudnud petta. Weneriigi miljonitel on Keisri sõna nende käsk, ja et see käsk ennast üksi armulikult awaldab, sellepärast ei ole meil parteisid, kes sell' kombel  riigi edenemist keelawad ja kammitsa panemad, nagu muu Cüroopa riikides. Omalt maalt. Wiliandist. Wiliandi maakonna kirikherrad on 30. ja 31. Mail Wiliandi linnas konwerentsi pidanud  ja Augusti-kuul pidada ka Liiwimaa sinot seie linna kokku tulema. Pärnumaalt. Wändra kihelkonna konwent wõttis 26. Mail otsuseks, et tummade kooliõpetaja Linde, keda p sügise Tartu linna saadetakse, Klausson-Kaasi käsitöö õpetusest osa wõtma, ka Wändra kihelkonna poolt 50 rubla abi saab, selle tingimisega, et ta pärast omalt poolt Wändra wallakoolmeistritele  seda käsitööd õpetab. . Kärro mõisa tütarlaste koolist pidada ka üks naisterahwa kooliõpetaja  Tartu minema. Pärnu linnast. „ Pärnu Postimees" kirjutab: „ KuidäS minewa korra kõnelenud oleme, tuleb Tartust edespidi uus ajaleht „Tartu Eesti Seitungi- nime all wälja. Nii kaswab siis Eesti ajalehtede hulk ikka rohkem ja rohkem ja meil ei ole enam nende puuduse pärast naabrite kõrwas tarwis häbeneda. Mis meil aga iseäranis soowida üle jääb, on see, et ajalehtede lugejate arw kaswaks, mis paraku Eesti ajalehtedel ikka alles liig weikene on. Kui ajalehti rohkem hakatakse  loetama, küll siis ka tuimus kord korralt ikka rohkem kauks, wanameeleliste ja mustade wõimus wäheneks ja nemad ei saaksiwad enam rumalatele tuhka silma wisata, seda kalliks arsti rohuks kiites. Kui meie ka uue ajalehe jälle juure saame, mis kaks korda nädalas wälja tuleb, ei wõi meie ilmaski weel seda tunnistada, et meil ajalehti juba küllalt on. Ühte läheks meil weel wäga hädaste tarwis ja see on kuuleht, mis igas kuus korra wälja tuleks ja õpetlikudest  tükkidest, elu ülendamisest ja parandamisest Eesti waimu põllul j. n. e. teadust annaks. Seesugusest  ajalehest on meil ära rääkimata suur puudus, n. n. e." Wäga tõsi, mis siin „ Pärnu Postimees"  ütleb, et ka üks kuuleht, kes üks teaduse ajaleht  on, wäga mõnus asi oleks; aga siiski peame selle kohta kaksipidi mõtlema, kas seesugusel ajalehel pitka iga Nüüd weel meie juures saaks olema. Praegu annab „Kirjameeste Selts" ühe aastaraamatu igal aastal wälja. Aga paneme terasemalt tähele, siis leiame, et see raamat esmalt sisu poolest rikkam wõiks olla, kui ta on, ja töiselt tema lugejate arw ka suurem  peaks olema. Ei ole meil nüüd seiemaale nii palju teaduse kirju olnud, et meie „Kirjameeste Seltsi" aastaraamat iga teaduse põllu pealt wiljaterakesi awaldaks,  kust peawad siis kuulehele tarwitatud kirjad tulema? Ja kui meie aastaraamatul nii mähe lugejaid  on, ehk küll raamat paljalt 30 kop. maksab, kust peawad siis lugejad teaduse ajakirjale tulema, et seda ajakirja ilma muu abita trükkida wõiks? Ei, seesugune teaduse kuuleht oleks nüüd weel wara sündinud  laps, kellest waewalt elulooma saaks. Ka ei avwagi meie seesugust ajalehte praegu mitte nii hädaste  tarwis olewat. Tulgu enne nii palju sügawaid teaduse kirju kokku, et „ Kirjameeste Seltsi" aastaraamat  neid enam wasta ei jõua wõtta, ja olgu meil ka jo nii palju kirjamehi, et nende kirjad „Sakala" ja muu ajalehtede lisalehtedesse ei mahu, siis alles hakkame sellest rääkima, et meil üht iseäralist teaduse kuulehte tarwis läheks. Meie jõud on weikene, meie ei tohi teda sellepärast liig palju laiali pillata. Meie toimetused peawad meie jõuu järele käima, muidu jääb kõik poolikuks ja puuduliseks, mis meie teeme. Sellepärast ütleme weel kord: Hea Eesti kuuleht oleks hea asi, aga kui ta täieline ja hea ei wõi olla ja ka töiste asjade täielikuks siginemist takistaks, siis oleks parem, kui teda mitte ei oleks. Keiserliku Pärnu Sillakohtu poolt on ringkirjad  Pärnu maakonda läinud, et Prowintsialseaduse 111. jau, 1044. punkti järele ära on keelatud, linu jookswais jõgedes ja järwedes leutada, waid üksi rabades ja wee aukudes. Sellepärast keelatakse linaleutamist jõgedes ja järwedes ära, ning kes selle keelu wasta teeb, maksab 25 rubla trahwi ja pannakse  4 päewa peale wangi. Meie anname seda käsku, mis iga wallawalitsusele ülesantud, waldadele kuulutada,  ka siin lehes teada, et iga põllumees aegsaste ette teaks walmistada ja ennast trahwi eest hoida. Tartus, 27. Mail 1878 Tartust. Õökülmade-kuningas on koju sõitnud, lehekuu lõpul, kewade saab kahe nädala pärast walitsuse kepi suwe käte andma ja wihma puuduse üle ei tohita wiimasel ajal ka kaemata, aga sooja igatsus ei näita meel kustutajaid leidma. Tuule-kuninga külm süda ei taha pehmemaks minna, maid puhub, kui loodaks sellega talwe tagasi tuua. Jäe rahule wanarauk, seda wõimust  sulle ommetegi enam ei anta! Kui Ämarik ja Koit paar ööd, käsi pigistades, armu palamusega töine töise silma saamad waadanud olema, kütawad nemad ööd ja südamed üheskoos soojamaks; ja õhtud ja hommikud rahwa naeru kartes ei usalda kasukaga  wälja tulla. Täna kesk-hommiku ajal raksatas raheterast akna ruutude wasta ja peale seda sadas külma wihma. Kas nalja pärast ehk külma-wäe jumalaga  jätmiseks? seda wastust peame ootama. Kaswude-riigi kohta ei tohita midagi kaebtust tõsta, sest kõik on, ehk kütt pillamiste, edenenud, lehtpuiel  nühtakse rohelised suwe-ülikonnad seljas, õilme ilud kübaratel, rukki pead osalt tupedest wäljas, osalt tulemas, külwatud suwewilja põllud lootust tõutawal näul, aga murude kosudus näitab nende wasta natuke nõder. Meie pisikesed - poliitika asjad seisawad kui uue linna-walitsuse wanemate kõrgemalt kinnitusest mööda maatame pea aegu mana koha peal, siiski tohiksiwad meil praegu rahu lootused suuremad olla kui sõakartus, sest naabrite keskel weiked nägelemised  saamad suuremal osal kongressi abita korrale toimetatud, kui mitte Eestlaste knngekaelus ja protsessimise tõbi sinna wahele ei astuks. Kuda üks kohtu- ja õiguse-asjade-tundja mulle ükskord  ütles, peab Eestlane parem 50 ja 100 rubla ärakulutama, kui et tema lepilikult 3 künni 5 rubla maksab. Et temal kohtukäimise asjul rahwaga palju tallitamisi on olnud, siis wõime uskuda, et ütlus tõe põhjusel seisab, aga seda rohkem peame ühtlase kahetsema  säherduse asjaloo üle. Üks töine sarnane ütlus leikab meel sügawamalt meie liha ja mere sisse: „ Eestlased peawad ainuke rahwa sugu kõige töiste rahwade keskes maakera pinna peal olema, kelle minaduse-tõbi  nii kaugele ulatab, et igamees,  suurem  ja wähem iseennast ainukeseks arwab, aga töistest midagi lugu ei pea." Mis sellest tõsi ehk wale wõib igaüks tundma õppida, kui selges peeglis enese südant waatab, aga töise wõera südame oma ees usub olema, muidu petab ta ennast ja tõisi. k Tallinnamaalt. Statistiku komitee arutamiste järele kiriku ja politsei raamatutest on Tallinnamaal aastal 1877 wäewalla ehk äkilisel kombel surma leidnud: Peale kolme lapse on tapmise teel surma saanud 6 meest. Neist on kaks meest tülide juures nugadega nii haawatud saanud, et suriwad, üks talupoeg  on rööwlist püssiga maha lastud (Harjumaal), üks on tapetud leitud, üks wangihoidja on wangist maha löödud (Tallinnas), üks hantwärk jahi peal töisest kogemata maha lastud (Tallinnas).  Iseenese  tapjaid on 24 (19 meeste- ja 5 naisterühmast)  olnud, ja neist Tallinnas 4 meest ja 2 naist, Rakweres 1 naisterahwas, Harjumaal 4 meest ja 1 naine, Wirumaal 4 meest, Järwamaal 2 meest, Läänemaal  5 meest ja 1 naisterahwas. Neist on ennast 12 meest ja 2 naist ülespoonud, 3 meest ja 1 naisterahwes  ära uputanud, 2 meest omad kõrid ära lõiganud,  1 mees ennast woodis ära läkastanud ja 1 mees ja 2 naisterühmast ennast raudtee wangerte alla heitnud. Äkitse on ära surnud 54 inimest (48 meeste- ja 6 naisterühmast), kellest 10 meest wiina surma on surnud. Õnnetuste läbi ja õnnetumal  kombel on 128 inimest (108 meeste- Ha 20 naisterühmast) surma saanud. Neist on ära uppunud  53 hinge, kelle seas 11 weikest last, kellest 3 kaewudesse oliwad kukkunud ja neljas toobris ära uppunud. Töistest õnnetumalt surnutest tahame aga järgmisi nimetada: koorma alla jäiwad 5 meest, 4 last magati emadest ära, 4 imejat last suriwad umuksesse,  et liig paksu riiete sisse oliwad mässitud, 6 inimest,  nende seas 5 weikest last, põlesiwad tulekahjude juures ära, 2 last kukkusiwad keema mee sisse, 2 inimest  suriwad leitse kütte, 1 laps eksis metsa ära ja suri sinna, ja 4 meesterahwast wõttis külm ära. Kui meie nüüd nende õnnetuma surmade peale wäatame, siis peame küll ütlema, et mitte kõik „ Jumalast  antud" ei olnud, maid üksi inimeste hooletuse läbi on tulnud. Et emad omad lapsed ära magawad,  see tuleb ainult sest rumalast pruugist, et nad lastega ühes woodis magawad ja neile mitte iseäralised  weiksed woodid ei tee. Ka näeme sagedaste, et mehed koormate otsas magawad ja hobust minna tasemad,  kuidas ta tahah. Hobune pöörab kraami, mees jääb koorma alla ja Ini on mullu 6 meest Tallinnamaal  surma saanud, kellest, üks koormaga meega täidetud  kraami kukkus ja ära uppus. Et 4 last paksu riiete wahele ära lükkatasiwad ja 2 inimest leitse kätte suriwad, tunnistab ka jälle, et meie koolides enam tarwis oleks, looduse teadusi õpetada. Seesugused surmad ei ole mitte „Jumalast antud", maid tulewad  inimeste rnmalusest. Hoia ise, siis hoiab Jumal  ka! Peeterburgist. Peeterburgi uniwersiteedi peal on 1. Jaanuaril 1878 üleüldse 1418 studengi õppimas olnud. Neist on 214 maailma sündmust ja keelest õppinud, 593 looduse teadusi, 584 seaduse tundmist ja 27 on Hommiku maa fakulteedis olnud. Studengid, kes arstideks õpiwad, ei ole seia sekka arwatud,  sest et neil iseäraline akadeemia on. Nimetatud studengitest on aastal 1877 382 abirahast saanud (stipendiumist), ja nimelt igaüks 85 künni 600 rublani  aastas. Aastal 1877 oliwad Peterburgi linnas künni 1. Jaanuarini tänawu töös: 94 raamatu trükkimise maja, 102 kiwitrükki, 15 kirjawalamise koda, 76 päewapiltniku, 42 suurt raamatu poodi, 37 weiksemat raamatu poodi, 16 raamatu kauplemise majakest uulitsate  ääres, 25 lugemise raamatu-kogu n. n. e., ühtekokku  646 toimendust, kus asju tehti, trükiti ja müüdi, mis kirjawara kohta puutuwad. „Riigiwalitsuse Teadustajas" leiame selle kurwa sõnume, et Keiserlik Majesteet, meie armuline  Keisri Praua kaunis raskeste paldwiku haigusesse langenud. Jumal rõõmustagu terwet Weneriiki  jälle selle sõnumega, et see raske karikas meie Keiserlikust Perekonnast pea jälle mööda läinud. Keiserliku Majesteedi juhatamise all on 27. Mail Peeterburgis ministrite nõuupidamine olnud kellest ka würst Gortshakow osa on wõtnud. Siis on 28. Mai würst Shuwalow ja v. Oubril Peeterburgist Berliini kongressi peale ära sõitnud, ja 29 Mail lõuna ajal on würst Gortshakow omast hädisest terwisest  hoolimata ka sinna teele läinud. - Baron Stieglitz on „punase risti" seltsile 10,000 rubla seks kinkinud, et selle raha eest jaamasi Wenemaa mmerali-wee kohtadesse asutatakse, kus haigeid  ja haawatud sõamehi parandada wõib.