puuduse pärast mitte rohkem pole wöinud wastowötta, kui paljast 20, teised pidand tagasi  minema» Selle peale olla wallawalitsused  gümnasiumi direktorile nöu andnud, kooli suuremaks teha ja üht alamat klassi weel juure ehitada- Kas direktor ses nõus olnud, ei ole ülesantud. Wööralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Hertsegowina  asjust. Sönumed mis Hertsegowina  tüli asjust tulewad,. on Maga mitmesugused,  olgo et need Türgi laagrist ehk mässajate  käest tulewad. Wiimased tunnistawad toeks, et n'ad ka mõnda lahingit kautanud, mis aga nii suured pole, et mässajad oleksid arraks läinud ja oma julgust kautanud, rvaid palju enam suuremat julgust saanud ning nende aru weel palju suuremaks kasmanud. Nimelt on wäga tähelpanemise wäärt, et hästi Serbieni, kui ka Montenegro rahwas malmis olla, Türklasele sõda kuulutada ja endid  mässajatega ühendada. Serbienlaased kaebawad, et Türklased nende piirisi olla rikkunud;  Montenegro rahwas olla nii kihisemas  ja kahisemas, et würst Nikita oma alamaid  ci suuda enam sõnakuulmises ja käsu täitmises kinni pidada. Suure südame kartusega  oodetakse, mis sest asjast saab tulema. Seda arwatakse, kui amen kirikus olewad, et niipea kui assi tõeste saab raisku minema. Austria, Bosnieni ja ehk ka Serbieni maale omad wäed saab panema, et kui mässamine weel suuremaks saab minema, Austria pirid kardetawaks lähäwad ja Eüropa rahu pea rikkutud wöib saada. Mis Austria ses asjas teeb, seda teeb tema kõik oma söbrade ka teadmisega  ja ühes meeles ning on ka kõik sedawört  malmis pannud, et kui peaks tarwis olema,  kohe wöib minna ja seda segadust, mis Hertsegowinas on, ühe korraga löppetada ja mässajaid rahule sundida. Tsettinjest kirjutakse 26. Augustil: Mässajate  poolt olla nemad sõnumid saanud, et 24. Dabra lähedal, nende ja Türklaste wahel kaunis wali lahing olnud, 3066 Türklast olla nende peale tulnud. Taplus turinud künni õhtuni, 'kus Türklased ärawöedetud saanud; jätnud umbes 200 surnud ja kaunis rohkeste haawatuid - lahing? platsi peale» - Mässajad ütlewad oma kahju 5 surnud ja 20 haawatud  olewad. Sönumed mis selsammal pääwal jälle Konstantinopolist  tulewad, kuulutawad koguniste teist asja ja könelewad teist juttu. Säält kirjutakse,  et nemad Bosnienist telegrahwiga sõnumid  saanud, et Türgi söawäed, kaks pattaljoni  mässajatega wastastiko koos olnud ja nende wahel wali taplus, kus mässajad  tagasi löödud ja laiale pillatud ja nende seast !50 meest surnud maha jäänud ja otse nendasamma paljo ka haawütuid; ennaste kahjo ütlewad nemad mitte nimetamise wäärt olewad.  (Nenda kolawad siis sönumed ühelt poolt nenda ja teiselt poolt jälle nenda; aga igaüks on ikka wöitnud, keegi ei ütle ennast ärawöedetud olewad.) Ametliko sõnumite järele olla riigiwalitsuse! kindel nöu Nishi ja Widdini wägesid läkkitada, kes sääl iga peale Lükkimist peab keelama ja hoidma, et rahu ei saaks rikkutud; peale selle lisatakse weel senna juure, et asjad Serbienis poolegi nii pahad ei olla, kui neist kõneldakse. Serajewast olla riigiwalitsus 25. Augustil telegrahwiga alamal seisawaid sõnumid saanud  : WOO Serbienlast, kes Losnitsa juures üle Drina jöe tulnud, saanud Türgi jõumeestest  laiali pillatud ja 6 suurt-tükki ning 500 püssi, mis Serbienist mässajatele saadetud, käest ärawöetud. Magusast. Lahing ist. Säält kirjutakse  27. Augustil, et mässajad ja Türklased  26. Bilikis wastastiko tapluses olnud, kus mässajad Türklasi ärawöitnud ja neid tagasi  löönud. Kiivamad et Türklaste! umbes 100 meest surnud ja paljo rohkem haawatuid lahingi platsi peale maha jäänud; enestest ütlemad,  et nemad, üleüldse 20 meest olla kautanud,  kes surnud lahingi platsi peale maha jäänud. Nendesama sõnumite järele olla nemad  Türklaste käest üht jahu moori, mis Trebinje saadetud, ärawötnud. 29. Augustil kirjutakse: Hussein Pasha on eila nelja pataljoniga ja 599 Bashibotsuksiga ning nelja suuretükkiga Aubcis olema mässa- 302