Perno Postimees ehk Näddalileht ««75 neljapäew 30. Augustil.^ ZFues aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla vv kopp. Ses lehhes seisab. Wenne söad kesk Asiamaad. 111. Ommalt maalt: Pernust: Walli mahha kaewmisest. Kui paljo linno se aasta wälja läinud. Liwimaalt: Pahha nalli. Tallinnast: Wäggede ärraminnemisest. Maapäewa piddamisest. Kurressarest: 25aastane ammeti päew. Peterburgist: Odetaw keiserlik küllaline. Rahwa mõistus. Pleskust: Maa sagist. Tihwlist: Persia Shah. Warshawist: Statisti sönnumed. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Mällestuse päew. Strassburgist: Wastopannemine. Shleswigist: Saksamaa kroonprints.  Vaselist:  Järrel jänud warra. Prantsusemaalt: Mitte ühhes meles. Danimaalt: Suur wöeras. Türgimaalt: Persiama Shah. Mönnesuggused sönnumed. Wenne söad kesk Asiamaad. ui. Nüüd sest aeast sadik, kui Khokand-Khudairi  Khan, Wennerigi wallitsusega söbruses ellas tulli neil möllematel rigidel ühhe ainsa Khokantseniga teggemist, kellel se õnneks olli läinud, pettuse ja sure julguse läbbi ommast ühhest Khokandi ohwitserist, ühheks sureks ja waggewaks wallitsejaks ülles ajada, kedda kõik kesk Asiadlased kartsid, ja se olli Jakob Bek, Kashgari, Üarkandi ja kõige hommiko polise Turkestani wallitseja, kes ennesele sedda nimme  Atalik-Ghatsi olli wötnud ja temma peale watasid kõik Usia moosleminid. Kui Wennelased,  aastal 1853, essimest korda Ak-Mestshedit  asjata ümber pirasid, olli Jakob Bek selle kindluse kommandant. Parrast sedda olla ta sealt piddand wäljaminnema ja siis on ta Ühhe weikese hulga meestega, kes temma pole hoidnud, Kashgeri läinud, kus sel aeal kõik asjad seggamine ja sassis olnud, seal olla ta ilma ettewatamata ja kellegeist holimata, ommad nodad wälja heitnud ja paksu ilmaga mõnda önneliko loma mäele weddanud, se on, mehhi ennesele koggunud. Kui Jakob Bek platsi astunud,  on kõik maakond müllas ja mässas olnud. Dunganud, Muhamedani - Khinesid, ollid Khinesi wallitsuse waöto hakkanud ja Kashgari linna enneste kätte woitnud; Jokob Bek läinud wöitjate peale ja wöitnud neid ärra. Ta olla esmalt Dunganid ärrawöitnud ja siis Khinesi wallitsuse söawäed ümber piranud  kõige nende lossiga aastal 1864—1865. Assi näitab siin nenda, et Jakob Bek sel ajal weel Busur-Khani allam kässo allune olnud. Peale selle, kui ta Dunganid taieste olli ärrawöitnud,  olla ta omma üllemat wallitsejat aulikul kombel troni pealt körwa saatnud, se on: tedda wangi wötnud ja nimmetanud ennast  temma assemele Atalik-Ghatsiks.  Temmaga  läksid Wennelased ühhe silla ja tee pärrast  tüllisse ja selle peale toetades, tõmbas Mazsffer aastal 1868 jälle moega kätte ja