saab üllal tule käes sõitma, mis'tarbeks siis märato rahwas olli kokko tulnud, sedda immet  watama. Ballong olnud pallawa luhwtiga  täidetud, mis alt ühhe pissukese augo läbbi ühhe pekki pealt sisse läinud. Nimmelt kinnitub aeal tõusnud pallong maast ülles ja Bailei hoidnud alt rõngast kinni, kust temma siis ühhe nimmetud kõrguses ennast palongi al ollewa paati tahtnud missata. Monni sekund  peale selle, kui pallong olli üllestöusnud, olla pallongi nörid ja paelad al ollewa pekki läbbi pöllema läinud ja sedda olla Bailei alles  siis näinud, kui ta jubba liig kõrges olnud,  kust mahhahüppamine woimata. Ta olla umbes ILstst künni lõstst jalla kõrgusele sanud  siis olnud nörid kõik läbbi pöllenenud, nenda et Bailei kõige rõngaga, kelle külges ta rippunud üllewelt, kui nool mahha tulnud. Ta kehha olnud, pärris purru unnik maas! Ueawiteks. Harjo Karel ja Otsa Mihkel. Karel: Terre Mihkel hulga aea parrast: juhtusime wimats teine teist sel suwwe! laste piddul näggema. Mihkel: Tössi, tossi Karel, siis ollime laste hulgas, kui lapsed. Laulmisest saime ka omma ossa. Karel: Kas näed Mihkelt, issi weike agga terrawa nüüd õlled linnas koolmeister,  wist tahhad ka linna lapsi laulma ja mängima öppetada, agga mis meel? Mihkel: Koolmeistre kord ja kohhus on, lapsi waimoliko teele juhhatada ja öppetada, just kui sinna pöllomees maad Harrid ja ohhakaid  wilja seest püad kaotada. Karel: So, mis ma piddin küssima, kas pühha Jssa Roma linnas weel haigetanv on? Mihkel: Sedda ma ei tea, agga ta wanna mullake peab jutto wahhele lissama: Cinis, eris, Pulvis, eris j. n. e.; se on meie kele: tuhk ja tolm. Karel: Toho, mis sönnad siis need on? Ehk ta wanna wäeti arwab ennast nende sönnade  sarnatse ollewad. Mihkel: Kes teab, suur murre röhhub tedda ehk sellepärrast, et ilmlik au ja warra temma käest risutud sanud ja nüüd suurt totust põlle, sedda taggasi sada. Karel: Jummal tulle appi! Kas siis pühha issa käest ka piible ramat ärra risutud sanud? Ei ma tahha sedda mitte uskuda, et se temma käest arrawöetud; seal seisab üllal: ..Kui sa ka kõik maailma pärriksid, agga sa põlle rikkas  Jummalas, siis ei olle sul sest middagi kasso." Apostle Peetruse! Olli jämme mammus selgas ja puutalladega kingad jalgas, egga temma ei püüdnud ka maailmaliko warra, maid ta öppetas armastusega. Kui ma ei eksi, siis seisab temma I. ramato 5. peatükkis 2 ja 3 salmis hea karjatse kannikas. Kas kuled Mihkel?  Mihkel: Kulen, kulen. Karel: Eks siis pühha issa, kes ütleb taewa wotme ennese peus ollewad, kulla, siidi ja sammeti  sees, mis temmal praegs käes, rahhul ei woi olla? 355 Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Perno linna kassa-kollegium, annab seläbbi teada,  et seal 19. ja 22. Nowembril s. a., ennelõunat  kello 11, Sauga mõisa parralt karjamõisad Rägo. Üllaste ja Sanga awwalikult rohkema rendi pakkujale samad wälja renditud. Mis tingimistega need üllemal nimmetud karjamõisad samad wälja renditud, on kassa-kollegiumi kantseleis nähha. Kes pakkuda tahtwad, neil olgo 1000 rubla kautsjoniks kasas ja ettenäidata. s Kes Killingi mallakirjotaja ammetid enda peale wötta tahhab, pallutakse 12. Nowembril s. a. enne lõunat kel 12, mallakohtu majasse tulla kaupa teggema,  ja seisuse ning ellokombete attestatid liggi wötta. Killingis, 20 Oktobril 1873. M 610. Tallitaja J. Laugholz. i Tammiste möisawallitsus annab seläbbi teada, et senna puu raiujaid tarwitakse ja antakse sülla raiumise eest 60 kopp. höbb. Nendasammoti tarwitakse ka senna pude wäljaweddajaid ja maksetakse sülla wäljaweddamise eest üks rubla höbb. Tammiste mõisas, Oktobri kuul 1873. Tammiste möisawallitsuse nimmel: D. E. Fahlberg. s Puu raiujaid tarwitab hea hinna eest Killingi mõisas A. Pahl. 4