Zummala silma ka wöid petta; temma silma ees on so kurn tö awwalih ja kui ilmlik kohhus  sind kaM peaks kätte sama, Zummala kohto eest sa ommetige ei pease; temma saab sind ükskord omma kohto ette kutsuma ja so peale kohhut mõistma. Zubba se Mi kül üks suur kässo Me astumine, et sa neid ollid ilmale  sünnitanud; agga paljo surem wastamine on sul nüüd, et neid. õlled ärrahukkanud. Ehk se kül weel teadmata, kes nende õnnetumate emma on, siiski on issiennesest mõista, et Üks abbiello naene üht sesuggust hirmust tööd mitte ei olle teinud; waid ta õlleks sure tännuga Zummala annet wastowötnud ja neid omma jöuds möda ka temma pühha nimme auuks püüdnud kaswatada : se tahhab ikka ühhe lahtise  naesterahwa süüks jada; noh, ehk lasseb Zummal sedda weel siin ilmas awwalikuks sada, mis siis omma! aeal teada anname. PstzMVMKKIt. sMeel hea > kõik Wanna Sütteaugo Mihkel, kes hiljoti omma kuekümne aastast sündimise ja Z 5 aastast pulma  päwa olli pühhitsenud, käis mönne päwa eest meie juttu!, kus ta üht ja teist tarwilist asja meie käest teada tahtis. Kui siis jutto wshhel ta käest küssisime: kuida ta ello luggo waese ma kohtas minna? sest et.teame tedda üksikus metsa kohtas ellawad, kus mitte igga tuul ta higgi otsa eest ei kuiwata ja päike al!ati  peale ei paista. Panni wannake käed kokko ja ütles: kita ma kül ei woi, agga kaebava  ma ei tohhi; kui põld ka wahhest öndab, siis õnnistab Jummal jälle karja, et ikka ommaga  wöib läbbi sada. Mönne näddala eest taggasi, käinud ta külla seppa jures hobbust rautamas, kus ta olla kuulnud, et mõnned küllarahwast tagga kihhutanud, omma sündimise  kohhast wäljaminna ja Wennemaal pärriskohtasi  ennestele osta, seal olla neid oddawalt  sada. Sedda kuuldes olla ta süddame rindo wötnud ja ni paljo kui teadnud, neile ärraselletanud, kui suurt õnne need jubba leidnud  olla, kes enne wäljaläinud õnne otsima; agga selle assemel õnnetust eest leidnud; pallunud  neid süddamest paigale jäda, egga mitte ennast kimbatuse sisse sata. Za kui mehhed üht ja teist temmale kaebanud ja öölnud: hädda sunnib ärraminnema; olla ta neile, kui wanna põllomees, kes lapsest sadik sellega tuttaw, selletanud, kuida omma põllust ja maast kõige rohkemat kasso woiwad sada. Sedda kord janud kül kõik waggusi, agga kui kauaks, on teadmata. Nenda tarwitab meie armas rahwas mönni kord eestjuhti, sest et isstennesest pimmedad on, egga omma õnnetust ärra ei näe. Tänname wanna Mihkelt, kes neil silmad  lahti kiskunud, et se kord seisatama janud,  egga põlle kili jooksma hakkanud. Peale kauba olla ta neile mõnda öppetust pöllo harrimise  polest andnud, mis ta omma waese ma jures ärrakatsunud ja wägga tullusa leidnud ollewad ; same nähha, kas mehhed wötwad ta öppetuse järrele tehha. Riast. sK eskörtsisiei to h h i pi d - Selle küssimise peale: Kas neil, kes politsei issiärraliko üllewaatmise al seisawad, sedda õigust on, kõrtsi piddada, on rigi seest- polise asjade tallitaja minister wastanud, et jodawa asjade makso seaduse 324 punkti tähhenduses  ükspäinis Siberi maal lubba antud neile, kes politsei issiärraliko üllewaatmise al, kõrtsist ehk trahterist piddada, ja sedda ühhe tsirkulari läbbi 22. Aprillil 1870 M 100 Liwima kubberneri herrale teada andnud, et ses asjas köwwaste üllemal nimmetud seaduse punkti järrele peab tehtama ja peale Siberima, koggoniste ühhe sesuggusele mitte lubba antama kõrtsi piddada. sTubbaka aksi Miösugguse summa  tolli woi aksisi rahha tubbaka prukimine kronole aastas sisse toob, sedda peame õige immeks pannema! Ilma selle arwamata, mis Asta poolt ülle piri sisse tulnud, on minnewa aasta, sepik summa 7,422,781 rubla sisse tulnud, se on 521,045 rubla rohkem, kui aastal 1868, jo siis ni paljo tubbaka pölletajaid  minnewa aasta rohkem olnud, et rahha summa ni paljo surem. Tartomakonnast. Wargad kinnis Eesti Postimees kirjutab: „Luggejad mälletawad  kül, et kaks kelmi 5. Märtsil Willandi kaupmehhe Kurtsi käest kolm koormad linno ollid peale wötnud, neid Perno wia, agga ollid  teist teed ommale male läinud ja linnad 179