Kõneleme siis nüüd sest, kuida need pühad Testama mõisas olid teutud saanud. See oli Suiste pühade laupääwa öösel, wasto esimest  püha, leiti Testama mõisa õue pealt puiestikust üks hal hobune, wankrega kinni seutud ja kui see säält sai äratoodud et talli panna muidugi täada, ei sündinud see ilma juttuta leiti mõisa talli juurest hoowi pealt 20 leisikast linu aida haknast wäljawisatud, ' mis juba muist kottide sisse olid toppitud, aga muist weel maas. Wist oliwad auusad näppu mehed juttu heält kuulnud, oma noosi senna samma paika jätnud ja plagama pannud; ühtekokku  oliwad neil seitse suurt kotti selle tarbeks  kaasas, et linu täis toppida. Järelwaadates  leiti, et margad talli joniku luugi haakidest  lahti murdnud, säält sisse läinud ja siis aida hakna eest ärawötnud ning säält linad wälja loopinud. Hobune tunti ära, et see peremehe J. P. päralt oli ja mees tunnistas seda ka omaks, aga ütles, et hobune kõige wankrega olla ärawarastud; aga sest Margusest  ei teada ta midagit. Peremees J. P. ja tema wend M. P. saiwad kinni pandud ja kohtu kuulamise alla antud; aga ometige ei wöinud kohus asja milgi kombel selgeks saada, sest et tunnistust ei olnud ja mehed wäga wasto raijusiwad. Nenda saiwad mehed jälle lahti lastud ja see kuri tegu on alles inimeste silmade ees, paksu katte al, aga Jumala ees awalik. Nenda on siis need kallid pühad ka meie juures häbematult ärateotud ning ärarikkutud.  Annaks Jumal et see kuri töö walge ette tuleks ja üleanetumad oma teenitud palka saaksiwad. Riast. Würst Milan. Säält kirjutakse  18. Juunil: Täna tulid need mitme paäwa eest kuulutud, waga tõelikud täädused sia, et Serbeni würst Milan, eila oma mägede juure, Türgi piiri peale läinud. Tema wiimased,  jumalaga jätmise juures ööldud sõnad, kuulutawad sõda, ja awalik kuulutus saab ehk juba täna wöi Home kuulutatud. Peaks see Eüropa riigiwalitsustel õnneks minema, seda sõda saal maal üksi hoida. Telegramm 17. Juunil: Täna läks würst Milan oma mägede juure ja ministrid saatsid teda künni Semendriasse. Metropolit ja piis- kopid olid juba pääw enne mägede juure läinud/et  neid sisse õnnistada. >— 18z Juunil; Ärareisimise juures on mürst Milan söalippule suud andnud ja rahwa wasto üht jumalaga jätmise kõnet pidanud, kus sees ta abikaasat, keda ta nüüd jumalaga jättis, rahwa kaitsmise  alla andis. Peeterburgist. Suurwürstlikud sõnu  me d. Keiserlikud kõrgused Suurwürst ja auujärje pärija on oma suure keiserliku ja suurwürstliku abikaasaga 13. Juunil, pärast lõunat kello pool neli, Soome mere sõidu pealt Peeterburgi tagasi tulnud. Keiserlik kõrgus Suurwürstina Katarina Mihailowna on oma lastega, 12. Juunil wäljamaale reisinud. (Wal. tead.) Sõda ehk rahu? Selle pealkirja al katsub „Golos" seda igapääwas küsimist wastata.  Nimetatud seitung hakkab selle eestkostuse  ja kinnitusega, et midagist Wene rahwal wöeram ja wastomeelt ei ole, kui midagit himustamast,  mis teise päralt on; seepärast ei ole siis praegu kusagil rukis rahu poole hoidmine  ja söawasto seismine nii suur, kui Wenemaal.  Weneriik on juba praegu nii suur ja wägew, et t'al kü! saab omast rammust ja see tõeste naerowäärt oleks, kui ta weel maid peaks juure igatsema. Kui siiski weel matjamaa  seitungide kirjutajad ja suured walitsuses  olewad mehed ..põhja poolisest Kolossist", ..Peeter I. testamentist" ja et wene plagu Konstantinopolis,  Türgi plagu asemel, peab lehwima,  unistawad, siis ei woi üks seesugune laemdus ja asjade tundmata olek wene rahwast,  mitte Wenemaa ja tema walitsuse süüks lükkatud saada. Wenemaa ei wöi ei milgi kombel selle soowimisele oma südames ruumi anda, oma piirist, olgu see Asta ehk Eüropa maal, laiendada seepärast wöib aga fee kõige hädalisem asi teda sundida, söariisto kätte wötta. Praeguses olikus ei woi keegi seda põhja ja alust leida, mis sõda peaks Eüropa maale kutsuma. Majade maksud, 1877 aasta peale on juba walja arwatud ja „Wal. tead." toob üht nime kirja, kui palju iga linnal ehk alewikesel  maksta on ja see summa teeb üleüldse 2,227,622 rubla wälja. 220