arra olnud, läinud ta kaardi Eppo jure kössini  a, kelle kaes rahha on. Mis ta nüüd seal kuulnud, sedda ei tea meie; agga pöllastades peame ütlema: Oh sa waene, kuida woid sa ommetige uskuda, et need wärwidega malitud pabberi tükkid ühhe rummala naesterahwa näppude  wahhel, sulle prohwedi wisil teadmata asjo woiwad üttelda, ehk nimmetada, kus ja kelle käes so rahha. on! Kui sa muul wisil omma rahha jälge peale ei sa, agga kaardid ei tea sulle middagi lausuda. Ikka weel on sesuggust  rummalat teggo kesk ristirahwa seast leida! Mis maksab ühhe sesuggusel ristiinnimese  nimmi, kui tal risti usko ei olle? Häbbi peaks ühhe kaardi wäljapannial, agga weel surem häbbi sellel ollema, kes kaardi naese käest lähhäb abbi otsima. Õnnetusest. Üks wanna sönna ütleb:  ..Õnnetus käib innimeste, agga mitte kiwwi ja kändude möda", ja sedda näeme ka siin allamal sündinud luggust, et se tõeste tööst on. Meie lähhäme kotto wälja, agga ei tea, mis õnnetus meil tee peal otab. Tallomees  kust wallast ta just olli, sedda ei olle meie teada sanud, könneleja arwas Lihhula  poolt mehhe ollewad, tulnud õlle koormaga linna. Zubba jõe peal hakkanud hobbune ninnast werd wälja ajama ja nenda olla ta künni meie heina turro peale tulnud, seal kukkunud loom koorma ees mahha ja warsi olnud ka elluke seest läinud; waesel mehhel  silmad wet täis ja maksko weel, kes aitab  raibet turrult ärra korristada ja issi weel: kuida õlle koormat senna sada, kes sedda ostab  ja siis wötko mees ree omma tahha ja weddago kojo. Kui rikkas ehk waene ta on, sedda meie ei tea, agga raske on se ta mehhiksel  kül kanda. Niast. Maeade maksud. ..Wallitsuse  teadaandja" 22 sees on rigi kassa ministrist 28. Detsembril 1871 se aastase maea maksude kinnitub tabbel ja selle järrele on !. Liwima linnadel maksa: Ria linnal  33,409 rubla, Tarto linnal 6248 rubla, Perno linnal 3034 rubla, Kurresare linnal 1527 rubla, Willandi linnal 1085 rubla, Wönno linnal 5050 rubla, Wörro linnal 700 rubla, Wolmari linnal 700 rubla, Walga linnal 824 rubla, Lemsalo linnal 542 rubla ja Shloki linnakesel 241 rubla, ühte kokko 49,360 rubla. !!. Kurama linnadel: Mitawil 6105 r., Libawil 4084 rubla, Grobinil 442 rubla, Hasenpotil 973 rubla, Goldingil 1933 rubla, Piltenil 230 rubla, Windawil 1140 rubla, Tukumil 616 rubla, Bauskil 1421 rubla, Pridrikstadtil 368 rubla, Zakobstadtil 828 rubla, ja siis linnakesed: Polagen 185, Durben  84, Wrauenburg 412, Sabeln 92, Talsen  493, Kandau 77, Sasmaken 62, Doblen 166, Wanna-Subbat 79, Uus-Subbat 94, Jllukst 356 ja Grima 58 rubla; ühtekokko 20,330 rubla. !!!. Eestima linnadel: Tallinna 12,253, Hapsalo 643, Rakwerre 562, Paide 422, ja Baltiski 86 rubla; ühtekokko 13,966 rbl. Tartust. Ellajate näitusest. Liwima  polloharrimise selts tahhab se aasta jälle, et tallorahwas omma polloharrimise ja karja kaswatamisega eddeneks, Tartus üht lomade näitust allustada ja sellega nago rahwast laiskuse  unnest üllesärratada, ning ussinaks ja hoolsaks tehha. Kulutus on nenda: ..Liwima polloharrimise selts annab seläbbi teada, et temma 29. ja 36. Junil (Peter Pauli ladal) ja 1. Julil se aasta lomade näitust tahhab, piddada, kuhhu ka ühtlase pöllotöö riisto ja lehmadest sadud produktist näitusele waöto wöetakse. Selle näituse peale lubbatakse wastowötta  igga suggo pölloharrimise jures tarwitawaid  ellajaid, olgo neil nimmed mis tahhes  ja nendasammoti ka kõik suggo pöllotöö riisto. Aupalgad kõige parrema ellajate ja asjade eest on attestadid ja rahha palk, mis selle seltsi polest wallitsetud meeste mõistuse järrele wälja maksetakse; rahha palka sawad agga üksi Liwimaalt senna todud tarwis ellajate  eest maksetud ja nimmelt: hobbuste eest: täkkude eest essimene palk 25 ja teine palk 15 rubla; märrade eest essimene palk 26 ja teine 16 rubla ; sarw lomade eest: pullide eest essimene palk 15, teine palk 16 ja kolmas palk 5 rubla; lehmade eest essimene palk 15, teine 16 ja kolmas 5 rubla; mullikate eest essimene palk 16 ja teine 5 rubla; lammaste 64