ndmise kirri, mitte ei woi walmis tehtud ja rrasadetud sada, se nende omma wastamise peale kauemaks woib jada. Kuramaalt. Koli asjust. Bauski maakonnast kirjutakse „Ba!t. westn." läbbi sealatsest koli asjust wägga tähhelpannelikult, mis selgeste näitab, kuida nende koli assi seal seisab ehk teise sönnaga öölda: weel maggab. Mödaläinud suwwel, se on nüüd aasta eest, olli Tsodenis köwwa jut ühhe koli ehhitusest, agga parraks, praego seisab se alles palja jutto jures. Tsodenlastel ei olle weel kolimaea  ja kuida nähha, ei sa nad ka ni pea weel mitte üht omma tarwiduseks. Kirjasaatja  ütleb: Meie waldas on praego 15V0 hinge ja mitte üht ainust kooli, peame ommad  lapsed kihhelkonna kooli saatma, mis kahheksa walla jauks, kellest agga ühhes waldas  ka üks walla kool on. Ons nüüd koolide polest luggu seal ni waene, siis ei woi ka kegi immeks panna, kui rahwa rummalus seal rahwaga ühhes, nago ohhakad pöllo peal wiljaga ühhes kaswawad ja wimaks wilja ärralammatawad. Jggal pool tehhakse koolide polest kibbedaste tööd ja istutakse neid senna, kus neist weel pudus, kuida on siis se nurk ni kahhe silma wahhe kohta janud?! Peterburgist. Luggemist ja kirjutamist,  on ennam ehk wähhem meie aeal wägga häddast tarwis, ilma nendeta ei woi kegi, weel wähhem üks meesterahwas läbbi sada. Lähhäb ta kronu tenistusse, seal on möllemaid  wagga tarwis ehk jäed sa kojo, siis ei woi sa ka mitte oölda: mis ma nendega teen. Wadake Moskwa seitung teab könneleda, et sedda tahhetakse seaduseks tehha, et kes walla ammetite peale wallitsetud saab, peab luggeda ja kirjutada mõistma. Nüüd ei jae siis muud nou ülle, kuid se, et wannemad omma lapsi wibimata peawad kooli saatma, kus selget luggemist  ja kirjutamist katte wöiwad õppida, sest nende eddespiddine ello tarwitsb sedda wägga. Guslitstst. Hobbuste Margustest. Igga ammetmees, kui ta iggapäem omma üllespiddamist  sada tahhab, peab holas ja ussi» ollema ja nendasammoti ka hobbuste wargad seal maanurkas. Peterburgi saksa seitung teab sest asjast nenda könneleda: Ennamiöte iggal suwwel on selle rahwal hobbuste marga  test pa!jo kannatada , ja et hobbuste war? rastamine wargate! paljo kergem on, kui aida lõhkumine, kus jures pea woib kimpo sattuda, ja ehk ka omma ello kaotada. Nüüd wimasel mödaläinud aeal on wargad sedda ka ärranäinud  ja sepärrast sedda kergemat ammetit, se on hobbosid warraStada, ommaks iggapäewaseks  ammetiks wallitsenud. Terwed seltskonnad  on selle tarbeks kokko heitnud, et siis kassi käes nago kaupmehhed, tööd tehha ja kes on selle seltskonna liikmed? Noh, seal on mitme suggune rahwas ja kõige pealt hobbuste  karjatsed itzst, kes sedda ni targo seadwad,  et köigeparremad hobbused, nende kätte ustud karjast, wargate küüsi sattuwad. Teiste kohhus on jälle warrastud hobbusid pakso metsa sisse wia ja seal neid teiste holekandmise  alla anda. Et nüüd warrastud hobbused  ei sa ärramüdud, waid agga nende perremeestest  jälle wäljalunnastud, sepärrast peawad  siis ka ühhel sesuggusel seltsi! ommad maaklerid ollema, kes hobbuste perremeeste ja wargate wahhelist asja tallitawad. Maakleri  käes on täielik melewald, wäljalunnastamise  hinda nimmetada ja peale panna, mis ennamiste ikka 15 ja 28 rubla wahhel, agga ialgi ülle 30 rubla ei lähhä; sepärrast peab siis hobbuse perremees, kui loom kaddund, maakleriga ennast kokko andma ja saab ta maakleriga hinna polest kokko leppinud, siis on jälle teised, kes juhhatawad, kust ta omma  hobbufl päewa ehk kahhe pärrast saab leidma. Sesuggused seltskonnad olla praego Eawoljnaja ja Sagrashkaja küllades. Essimeses  küllas olla tallopoeg Baranow, üks tark mees, kes kolmes wangi hones, kahhes kubbermangus, kõik sugguse kurja teggude surest  kolist läbbi käinud, issiennesest kidab, igga kohto herrat, asja järrelkulamises, eksituse sisse wia, selle seltsi peamees. Üllamad seW liikmed  nimmetawad tedda ..Zssa-, andwad temmale kõik teada, kuida nende warguse töö läinud, andwad ka sadud rahha temma kätte ja sawad temma käest omma palga, selle järrele,  kuida sissetullik surem ehk wähhem ol- 228