O«' Mhei 'chhlü., paljo wiggasid ttikmid, siis tunneb Mik ihho sest Wall o ja! Muidugi teada, pew ka; ehk km Me ümbet pörame ja ütleme:  Vallutab pea, siis tunneb, koi? ihho wallo ; aggs ikka jäeb se üllemaks asjaks, kui ühhe ihhul hea tark pea, siis saab ihho holega harrjtud  ja onkaterwe; nenda on siis ka luggs ühhe wallaga, on seal hea Vallitsus, siis on kõik wald korralises ollemises, kõik temma asjad  lähhäwad heaste, egga põlle. sea! mis keddagit,  pahhandab. Meis ei olle kellegi oppetajad  egga juhhatajad, maid sowime agga Wddamest, et wanneMad omma lapsi holega lassewad kolis käia, et neist üks mõistlik ja MMMalakartlik rahwas ülles kaswaks; ärge laske endid seks keppiga tagga sundida, selkombel  ei wöi kolist middagi kasso tulla. Weie olleme need külwajad,; kes semet külwa- Wgdsja jarreltulleja põlli saab leikama ja Vilja kokko pannema; kuida meie nüüd kül- Vame, nenda saab ka ükskord leikus ollema. Õnnistage Zummal meie tööd rohkeste omma pühha kalli nimme auuks! Ommalt maalt. PMNNst» Kaub a sea mis e l issiärrmis  linnadega, on otse kui pun eest arra(õmmatud;  neid langeb igga pääw wsor wori peale linna; kalomehhed ei jõua ni paljo kaluda,  kui iggapääw sisse tulleb ja se tulleb kõik sest, et tee hea ja linnad minnewa aasta hästi korda läinud. Aida töömehhed on igga pääw kui sippelgad töös, peawad ruttama,  et- linna de ha rximi sega seks aeaks walmis  sawad, kui meeri lahti lähhäb ja laewad järrele tullewad. Miakse. ka paljo sola, räimija  heringaid walja ja nenda wereb mhha koppik ühhe käest teise kätte. Annaks Jummal,  et kauplemine hästi korda lähhäks, siis wAb pöllomees ja kaupmees estada, ja Postimees  seal körwas ka. Margusest. Margad ja warresed arwawad ennestel kõige surema õiguse yllewad, sealt wötta, kuhhu teised middagi kokko pam nud, et kuiwal aeal wötta ollM. Mölder Reinwelt ei olle polegi üks pillaja, waid üks kokko hoidja mees, kes ka selle wasto oWma sKddWO lukko-ei panne, kes temmalt abbi pal- lub, muidugi teada, iggaühhele ei woi ta ka kohhe anda, kes küssib; panneb ommah koppikad kokko ja sedda wargad ei salli, waid on kui kaarnad selle järvele. Sedda päwa meie selgeste ei tea, kas se 13. woi - 54. Za? nuaril olnud, kus warras üllemal nimmetud möldre kummudist SWV rubla ärrawötnud ja selle nosigs omma teed läinud. Ässi on praego kohts assi, warrast kätte sada. Kui se tõeste nenda sündinud, kuida üks auus mees meile könneles, siis on se ka teada, kes warras on, sest ta olla öhto widdewikus sedda kurja tööd teinud ja ni kohhe, -km rahha taskus olnud, nago ku! Perno linna pirist wälja lennanud ja ,wist selle lotusega: kes ' mind ennam kätte DO., Kui innimese silmad ka kaugemale ei kui agga ennest  ümber watama, siis on Zummala! terrawad  silmad iggal pool ja tedda ei sa kegi petta ; telegrahw ruttuline sönnumid ette wimas,  et rahha warras tulleb ja stlkombel wöib mehhike pea lokso minna ja se on tale üsna parras, kes käskis teise omma wötta! Meie ei tahha sest, kuida se rahha warrastud, ehk kül kuulnud olleme, mitte enne jutlustada,  kui kohhus asja on üllekulanud, ja kõik selge on, sest seal arwatakse wähhemast kaks innimest süüdlased ollewad. Zubba warras  käes. Risst. Krono mõisa made wälja rentimine. Baiti krono möisade wallitsus annab Liwima kubbermangu seitungi 3. läbbi teada, et allamal nimmetud krono möisade  maad seaduse j õrrele 1871 aasta pollomeeste  aastast arwata 12 aasta peate sawad wälja renditud ja wälja pakkumise päwad on 8. Webruaril 1871 ja peretorg ehk wimane wäljapakkumine kolm päwa hiljem. Liwimaa kubbermangus, Sarema maakonnas:  1, Nurme krono mõisa maad, kelle parralt on: 1 kärts, liggi 64 tessatini pöllo-105  tessatini heina- ja 202 tessatini karjasmaad,  mis taksiritud protsentisi 351 rubla 72 koM wälja annab ja mõisa mqead 2805 rubla peale takseritud. 2, Persama krono Mõisa maad, kelle parralt on: 1 kõrts, 60 tessatini pöllo-, 148 tessqtini heina- ja 241 tessatini kavjasmaad, mis takseritud protsen- 39