peab kuulma Eestirahwa rummüluse jä laiskusega  ärratenitud söickö sõnno ja meilgi halle! tale Ni füürt hädda pealt kuuldes teeb,' et ta hea melega meile head tahhaDWwida,  kui ta sedda tunneks. Rummal»st  woib meie rähma jures kiil olla, ka seN eest ei woi kül ükski kidelda, kus se rahwaK ellab, kelle hulkas mitte rummalust ei olle leida. Rum nalusest puarste meie js iggapääw ennam ehk wahyem lahti sadch ning ei tahhaks Ühte päwa mele sõbra häddaö laöka olla kui se nwrutto peaks woimalik MMa. Tarkuse stmmud  on rahwa pölwed, on wanna rummal põlli surnud, kes nüüd seitungi ei tünne tack kuseks piddada, ehk saab Jummala abbi läbbi norem volli jälle tundlikum ollema. Rahwa asjad es anna ütte pölwe murda. Se laemduse sönna laiskus, torkab mulle nisamma süddamesse, kui õlleks ma terwe päwa, pallawas rasket tööd teinud ja koddo tulles ütleks laisk perremees, kes kõige päwa kattukse al willus omma leiba luusse lasknud minna: ..Sa laisk-worst, kust sa ni hilja tulled?" Ja ei teagi, kui sure holega ma kõige se päwa pallawust ollen kandnud ja rasket tööd kuyni öhto hilja. Ja saan nüüd tävno palgaks,  häid happusi sönno, mis laiskusega wälja mötteldud. Se möistliko ning melemärkaja Eestlase süddant  wallutama pannema, kus neid ning terme Eestirahwas saab ühhe arruliseks mõistetud» Nisuggused, kelle kohta se sönna passib, ei tea seitungist musta egga walget, mis läbbi sns öigzd üllekohtuste eest nuhheldakst. Nisugguns manitsus passiks teises kohtas tehha, kus margad,  wallelikud, laisklejad, ning kelmid ennast Mespiddawad (se on mangi koeas) ja seitungist  nisamma wähhe teadwad, kui lehm pühhapäwast.  Küssime nüüd: Kelle armust olleme Meie Eestirahwas siit sadik ellanud? Kes on meil rahha kinkinud parrismaid osta? ja same meel eddespiddi ostma. Kes on meile fullasiks, kedda ilma paMta tagga sunnime, kes meie pöldo Harriks k Äitto sallitllst on MÄe wiUlaMuse pudust parrast üllespitwamistW Uugitud? Eks meie ReNmä ei otse st, kus igga aasw Mttv laema Mt witja za lkntw MjaMale W dMbb Äes ost EeskimM WNMMd ja seks Mdö küllinud, kui Eestirahwas issi laiskuses ja rummaktsks unnistab? Kas si olls aastal §869 Peruust Eestirahwa (öKsast ka latti naabrite) harritud linno 3d6,V§3 puda ja weel peale 23,009 puda ta kk d, Peale 22,000 tsetwerti linna seemnid, wilja ja muud kaupa, kõik summa 2M0,289 rubla 40 kopp» eest wälja widud, ning se aasta ka jubba peale 50,000 perkpunda lmno Pernus sisse todüb, issi' weel mis teiste Maades» Kui sealt ka arwams pool lättirahwa todud, siis on ommetl ülle 25,000 Eestirahwa harritud. Se peaks jo kül selge tunnistus ollema Eestirahwa tDst ja holekandnnsest. Meie söbber kassid ka Uiga wadatGMida seal seitungist loetakse, ja peab rehnungi, et kui igga näddalas su täis wina wähhem saaks prugitud, õlleks aastas seitung kassuks. On kül tossi, agga kas Rigas, kus kolk kolitud ennamiste on, sedda kahjuliko asza mitte ei olle? Ma tunnen Riga kül pissut, agga ollen näinud et mönnes ulitsas kolmas jaggo uksed selle tarwis on tehtud, kust sisse woib minna ja näddalas mitto kümmend sutäit wötta ja wöetakse ka: au.parrast põlle nad muidogi seal, makswad nisamma renti ja tahtwad üllespiddamist  kui Eestimaalgi» Kas wslb üht paiset seläbbi vuttem parrandada, km fidda tahhame wäljapiggistada, et maddalaks MMme,  et teise ihhuga Ühhe fuggune Meks. Äa ei ussu kül mitte, waidpeab tedda hölega puG hastama ja wälsa käswada laskma, ei kül mitte höletusse ja harvimata jätma. Wöib meie sõbral kül ka ossast õigus Ma, et kä Eeskirahwa seas kelmid, wargäd ja 'laisklejad  on, ni kui ka kõige mu rahwa seas, agga seddatevtustterwe rahwa pealeÄttelda, sundis mind, armas Postimees, sulle wäagise fedda Metttal nimmetud tunttistust andma. Kui avtvate EMrrähwa tõeste selle teoVuse wäärt ollewad, siis pean kül häbbiga EestÄcMd ja Eestimehhe nimme ärrafälgama, kus köik walja näitawad, kui Ztäkia Latfaromd. (?) Egga teiegi sest okladist ei peaseks, kui tahhate ennast Wstläsftks tunnistada ja wMpcchd teist au Märt öppetud EestlM Mhjo) et meie hea fowia Ätte awwakikM e«näst ei mmineta, fiis vileks ehk pMunüd, MD sest WÄtift Ä kildäst ktiidägi MM 130