Prankwurtist, 24. Aprillil. Werfaills wallitsus olla würst BiSmarki pallunud Prankwurti  tulla, et Jules Mawre ja teiste wollinikutega  sea! ruttem nende seggadustele, mis Brüsselis rahho asjade õienduses ollid tõusnud,  ühhendada ja korda sata. Olnud ka nimmetud paewa! seal koos. Brüsselist, 24. Aprillil. Söddimised Parist linna ümber lähwad wanna modi eddast.  Kuida kuulda peab lotust ollema, et söariistad nattukest seisma jäwad. Prankwurtist, 26. Aprillil. Laupäewased  ja pühhapäewased koos ollemised ja nöupiddamised würst Bismarki ja Jules Wawre Wühhel, ei olla nende seggadustele löppetust teinud, sedda lodawad tänna sawad. Brüsselis, 26. Aprillil. Parist' taplu-- sed lahmad evdasi, ilma, et wöito kummagi pool õlleks olnud. Söa nistade rahho polest nouplddaMised lahmad otse nendasamma eddasi. > Wersaillest, 26. Aprillil. RigiWallitsus  annab Pariislastele teada, et .Sakslased malmis on peale hakkämäs, tigiMllitsus Mässajaid pea rahhuls ei sunni, ja kassid KarMasi  rigiWallitsuse pole hoida. . We rsall l est, 27. Aprillil. RigimMitsuse  söawäed said eila sbbiwäggesid sure, et oige pea ja tõelikult mässajate wasto wöiwad minna. Thiers andis ühhe kulutuse läbbi Pariislaste teada, et kui mässajad pea alla ei heida, rigiwallitsuse mäed. tormis Parist peale samad tullema. Prankwu rtist, 27. Aprillil. ELla said würst Bismark ja Jules Wawre omma tööga malmis ja kõik on hästi korda sadetud; würst Bismark sõitis ka tänna jubba Berlini taggasi.  Wer sa illest, 2?. Aprillil. RigiWallitsuse  wäed Möksid tänna hommiko Jssü kindlust  enneste kätte ja panni omma mehhed senna sisse. ApriW. Gaksä- ja Prantsuse maa wahheline rahho on nüüd Prankwurti konwerentsi pea! taieste kinnitub! Warsi selle järrele, kui rigikantsler würst Bismark  olli Berlini taggasi tu!nud> olla kõigest Saksamaast römo ja tänno kirjad Berlini kokko langenud, mis kõik ärramkimata vSWust ülle jookswad. Sõa kullo 5 milliardenit on pole peale wähhendud ja kelle eest wastamist,  et Saksamaal middagi karta ei olle, W? ropa sured pankiri maead omma peale wõtnud;  otse nendasammoti on ka wahhe pirid kindlaks tehtud. Nüüd ei olle ennam middagit  tüllitawat asja ees, mis kelaks Saksa waggesid Prantsusemaalt ärra tullemast. Wersailkest, W. Aprillil. Künni eilasest paewast sadik on wahhe piddamqta nende kindluste  peale lastud, mis mässajate agga et sest middagi kasso ei olle olnud, separrast tahtwad nüüd tormis nende peale minna ja neid sealt wälja aeada. Romast, 29. Aprilli!» Hiljoti olla wänna  paawst sedda kindlat nõu wötnud Prantsusmaale  ellama minna. Kirjawastussed. J. J. Ä. Wägga kenna, et Teierahwas ilmalikus asjus nenda eddasi astub; peaks seal jures waimolik eddasi famine mitte surrema. Leiate tännasest nymrist P. P. K. Essimene kirti, mis sealt MWast ollems sanud jq '"siiskimi et kMugi ei kõlba; ollete omma posti rahhamuido raisanud. 151 Wastaja Redaktor: C. F. Loreuzsonn, Senwri pololt lubbatud. Rigas, 24. AprWl 1781. Teadaandmised. Porno maeamaksude jaggamise kommission on MM Mstcche mschtzmaksu.de jaggamise tööga malmis  ja wöid iggaüks, iggapääw, agga mitte püh- Hapäiwiti jä surelpühhil, kumn 15. Mai ku päwani,  ni hästi enne km parrast lõunat, kantselei lahti ollemise aeal sedva jaggamise tabbelid kassa kollegiumi eestoas läbbi wadata. Peruus, 13, Aprillil 1871. Jaggamise kommissioni nimmel: M 3. Peawannem J. L. Barlehn. i Sauga walla-mallitsuse polest saab seläbbi teada antud, et allamal uinun etud kohtomaeas, 7. Mail s. a., enne lõunat kello 10, WWsPggo lomi nenda kui: hobbusid, lehmi, muWW, Wõ,lawbaid,  wassikaid ja kõik muud maea krami ja pöllotöö  riisto oksjoni wisil rohkema hinna pakkujale, kohhe maksetawa rähhs eeAmMud Mjyad. Sauga kohtomaeas 26, Aprillil 1871. Wällä-wallitsuse nimmel: Walla-wannem: J. Frisch. 147. Kirjutaja: F. Klinge. i