pool surnud näggi kojo todawad. Jummal olgo ta hingekesele armoline! Näddal enne sedda sündis seal üks teine õnnetus  , kus üks noor Lihhula mees raskeste hawatud sai, ja se sündis nenda: Nelli Lihhula  poolt meest ollid siin mõisas suri kiwwa püssirohhuga lõhkumas. Ühhel päewal olli se önneto mees ilma perremehhe teadmata ja tahtmata walmis laetud kiwwa sütama läinud ja seal jures raskeSte hawatud sanud. Ta olla kolm kiwwi korraga südanud ja kui haddast  ni kaugele olli sanud, et kahjo ennam ei woinud sündida, paugatanud kaks lõhki, agga kolmas janud terweks ja sedda arwanud ta ärrakustunud ollewad, ta läinud ruttust lähhemale,  agga ni pea, kui ta liggi sanud, olla kiwwi tuhhandeks tükkiks lõhki läinud ja ta silm näggo sanud kiwwitükkidest hirmus ärra purrustud, hambad suust wälja lödud ja ta issi uimane mahha kukkunud. Nenda uimane sai ta mõisa kantud, kiwwitükkid hawadest wälja kistud ja hawad werrest puhtaks pestud ning teisel päewal Lihhulasse widud; teadmata on, kas temmast weel ello loma peaks sama! Kui ta ka peaks parremaks sama, siis ommetige terwet innimest ei woi temmast ennam sada. Õlleks ta parrem ettewadanud, siis põlleks sedda  õnnetust olnud. RLast. Surma sönnumed. Sealt kirjutakse  18. Oktobril, et Jesuse kirriko öppetaja  Karl Pridrik Günther 16. Oktobril  hommiko kello 8, ühhe lühhikese, agga raske haiguse läbbi, kindlas uskus omma Jummala  peale ärrasurnud. Pühhapäewal olla ta weel enne lõunat jummalatenistust piddand, lõuna aeal Mitawi reisinud; seal olla ta öhto teist korda alwatud, essimest korda olli ta minnewa aasta halwatud sanud ja esmaspäewa  hommiko warra olli surma ingel ta hädda löppetanud ja temma hingekest taewa rahho sisse winud. Ta olli Kuramaal sündinud  ja aastast 1836 —1846 Tartus öppetaja  ammetid tuderinud ja siis Tukkumis abbi öppetajaks olnud ja sealt on temma Ria linna Jesus kirriko öppetajaks kutsutud, kus ta sure truusega tööd teinud ja minnewa aasta omma 25 aastast ammeti päewa pühhitsenud. Nüüd on temma, kui Issanda tru sullane temma wi- namäelt ärrakutsutud ommast maea piddamisest  arro teggema. Pärris röugetest kirjutakse, et neid Rigas siin ja seal peab leitama ja sepärrast olla siis tohterdamise kohhus ette wötnud, et pahha többi ei saaks laiale laggunema, üht ülleüldist rouge pannemist, nihästi norele kui mannale, käskida ja ncnda siis sedda pahha többe jälle sealt kaotada. Arruldane loduse näitus. Hiljuti olleme sest könnelenud, et Tallinnas õuna puid leitud, mis meie pikka ja soja süggise pärrast ollid õied lahti lönud ja ommas täielikus kennaduses,  kui noor neiukene teiste keskes istunud.  Tänna loeme Ria seitungis, et temma olla Wolmarist kirja sanud, kus temmale teada antakse, et seal lihhoniko Kruse aedas ühhe öuna-puul otse nendasamma mitto õit ennast lahti lönud ja seal lähhedal ühhe mõisa rohtaedas  nored öuna-puud täis öides seisnud ja ka waarga-marja-puud siin ja seal õisi näidanud.  - Kuramaalt kirjutakse: ..Praegune süggise ei olle mitte ükspäinis omma ollemise, waid ka omma mitmesugguse loduse näituse polest  wägga tähhelpannemise wäärt. Augusti kuul nähti masikate warred öitsewad, agga mitte ni kaugele samad, et marjo olleksid kaswatanud;  Septembri ja Oktobri kuul õitsesid kirshi puud teist korda, ja ehk neil kül õied kulges ollid, siiski ei olnud nad ni kennad, kui kewwadi, kus nende õitsemise aeg on. Kes kasse pungast õige holega tähhelpannud, on leidnud, et ka nende pungad polest lahti lönud.  Soostre- ja tikkerberi marja ning muud wössad on ka lahti lömas. Tartust. 350 aastane mällestuse päew. Mödaläinud pühhapäewal, se on 22. Oktobril, pühhitsesid kõik Ewangeliumi Lutteruse usso koggodused omma õige ussu ölleswötmise pühha, nenda kuida kirriko seadus  sedda ette kirjutab ja kuida meie Tarto ue saksa seitungist loeme, on ka sel päewal just 350 aastat täis sanud, et essimest Ewangeliumi  Lutteruse ussu jummalatenistust siit rahwa kele peal Ria linna Peetri kirrikus on petud. Se olnud, kuida nimmetud seitung könneleb, et öppetaja Andreas Knöpken aastal  1522, Petri kirrikus ja Silwester Teget- 368