sllajaid, seal kubbermangus, igga aasta murdja metsa lomade läbbi saab wähhendud ja nende arru on 5000 hobbust, 8915 lehma ja 38,378 pissukest ellajast, mis ühtekokko rubla wäärt arwatakse. Warsh awist. Pankrot. Rottid on pahhad lomad, mis saggedaste suurt kahjo tewad, weddawad ja raiskawad wilja ja warrandust  ja pahhandawad maea perremeest ja perrenaest. Ägga meie tükki pealkirri on pankrot.  Ms rot peaks se siis ollema? Se on kui kellegi rahha kukrud ja kastid rahha ennam  ei pea ja olgo nad ni kindlad, kui nad on, sealt ommetige koppikat leida põlle ning wöllad kaugelt ülle temma pea kaswanud, et ta neid ennam ei milgi kombel jõua tassuda,  siis on ta pankrot. Nenda on siis praego  Warshawis mitto wabrikanti ja kaupmeest pankrotti janud, kus need, kes neile rahha laenanud, nüüd sest ilma peawad jama. Agga nüüd küssitakse: Mis läbbi se on tulnud, et ni mitto korraga pankroti janud? Siis on wastus selle küssimise peale: eks sellepärrast, et kauplemine takkistama janud ja päewa töömehhe  päewa palk wägga kõrgeks tõusnud ja kõik assi wägga kalliks läinud, ja mis muud weel seal süüks antakse. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Uus selts. Mai kuu 56. ja 57. paewal on Berlini linna üks seltskond  assunud, kes maa töö andjate ja töö jäte wahhelist asjo tahtwad tallitada ja korra peale sata. Selle seltsi pöhjuskirjade järrele sawad selle seltsi koosollemised Berlinis ollema  ja temma amm et tööandjate ja tööwötjate wahhelist ollemist ühhe hea korra peal hoida ja nenda murretseda, et maa tööd ja pölloharrimised  eddeneks ja parrema korra peale saaks saetud. Jggaö paikas ja iggal maal on häddast tarwis, et pölloharrimine ja ülleüldse  kõik maa töö, parrema korra peale saaks seatud ja seks on sesuggused seltsid ja ühhendused  wägga ommalikud ja tarwilised, kus nende eestseisused armastuses ja ühhendud ning kokks leplikult omma tööd peawad teggema. Üks tösstne maatööde parrandus woib agga üksi armastuses ühhendud wäe ja jõuga eddasi aetud ja korra peale sadetud sada. Põlle ühhes seltsis õiget ühhendust ja kokkoleppimist,  siis on seltsi kasso üks räppastand ja põli  k assi, ehk ütleme teise sönnaga pöddur, nago se innimene, kellel tisikuse többi. Sedda, mis Berlinis, se praego nimmetud selts tahhab  tehha, peawad meie jures pöllomeeste seltsid teggema. Pabberi wabriko õnnetus. Se olnud rede, I. Junil, et Berlinj linna lähhedal,  hommiko, warsi peale kello kue, Zsmeri pabberi wabrikus, üks neist praego käes prugitawaist  auro katla test ühhe hirmsa wäggewusega  lõhkenud, mis hirmus suurt kahjo teinud. Sedda maea, kus se kattel sees olnud, on ta põhjani ärrapurrustanud ja laiale pillanud; põlle muud, kui prüggi unnik weel maas ja parrako on seal jures ka mönned innimesed omma ello piddand jätma. Nipaljo, kui praego teada, on kuus innimest seal surmatud sanud, kelle seas üks kirjutaja, kaks werkmeistert ja üks ahjo kütja olnud. Nende õnnetumate surnud  kehhad, mis prüggi alt wälja kistud, olnud  paljad narrud. Peale nende on kaks tüdrukud,  kes narrusid ja riete tükka wälja wallitsenud,  raskeste ja paljo teisa kergeste hawatud sanud. Mis läbbi kattel lõhkenud ja kas weel rohkem innimesi surma sanud, jäeb weel kinni kaetud asjaks. Prankwurtist. Abbiello pari lahkumine.  Kahhekümne kolme aasta eest taggasi, laks üks noor ja kenna Sakseni tüdruk ühhe nore mehhele, kelle körwas ta omma ello õnne lotis öitsewad. Warsi parrast laulatust näggi ta ennast agga wägga eksinud ollewad, sest selle assemel, et mees naest ja lapsi ning perre  t peab toitma, piddi seal naene sedda teggema,  sepärrast olli temma essimene turrule minnemas  ja wimane sealt tullemas. Wimaks sest tüllist ja pahhandusest ärratüddind, hakkas ta lahhutamist nõudma, mis ka kohto polest mõistetud sai. 27. Mail, warra hommiko, enne kui naene weel turrule olli läinud, ja lahhutus se läbbi sündima, et maeast piddi wälja minnema,  olli meeö weel wimast korda naese jure tulnud ja naese käest wimast musso küssinud. 208