Ursel sõnade terawust, oli jutt inimestest ehk Mjadest; imal oli, kuida rahmaS ütleö „keel kui mvek", ja seda terariista tarwitaS tagapärimata,  kui kedagi omaSte ehk nende ameti, au Mnvuduse külge puutuma armas. Ükstna oli Ursel ikka oma teed käinud, kaS ehk midagi südamepõhjas liikus, seda ei ilmutaud  ühegile ; toredus ei aunud alamade poole hoida ja uhkus ei lasknud ülemade sõbrust otsida;  armast alandas ennast nii kaugele, et kedagi  poolpahase näoga teretas, ja kui termist waSta wõttiS, oli ka sellel tööl poolest armuandmise  nägu. LinnarahwaS pidaS teda suureliseks;  sõbmsest tema poolest ehk tema poole ei olnud juttugi. Ursel kinnitas igaühele, keS seda kuulda tahtis, et teiõte auStuS ehk põlgdnS tema eeS midagi ei maksta ; aeg tuli aga ka temale, kuS tundis, et armastus, mida peletand oli, ikka ka tarwiline on, ja et mahe, mida enese ja teiste mahele sünnitand, teda rohkem rusuS, kui uhkus tunnistada laskis. Liikumata tõepüüdmise ja õigufepüüdmise meel ja Menukamata  euese-austus , mis ka wähemab teotusewarju  et salli, wöiwad ikka omal kohal austust pärida, lina nooremeeSte stlmis ei näitand aga nendest küll olema, need nõudsid neidude poolt lahkemat, kui ehk ka natuke edewamat meelt. TantsumajaS jäi Ursel järele ja koflad ei tttlitand  teda ka; oma tuska selle üle peitis tema selle tarkuse taha. mis ka sel aeal juba tuntud oli, ja mis ineeSterahwaft üleültse mõistma taks ja kõlwatumaks tunnistab. Nenda jõudis Ursel aegamööda nooruse piire peale, kui ühel pääwal korraga smnnkspeetud onupoeg isalinnas paistele ilmus. Sikst Okaspuu  oli parast risti - põigiti maade- ja teede tallamist sseameeSte sekka läinud ja kandis wahwnse  lähtest mitmes armis, oma jumeva, lahke näo peal. Kui oleks iseenesest mõistaw asi, oli Sikst ennast Urseli juure elama pesttand, ja waremini kui linnarahma keeled arutada jõudsid, kuida kül need kaks kokkulepiksid, kölaS jutt, Mõega-Ursel minna onupojaga paari, ja linnarahwaS ajaS imekspanneS silmad ja kõrwad  lahti. (Jääb poolele.) Nalja jutukesed. Wastastiku soowimine. Kohtuherra: Siin on pass, olge hoolaS ja õppige midagi. Reist - sell: Tänan wäga ja soowin seda Teile ka. Kohtu ees. Kohtnherra (ütleb wande sõnu ette): Mina wannun Talupoeg: Mina ka. Kirja wastused. 1) W. L.—N.: Esimene rõõmustas tundmata raske tee peal. Täname ja ootame. 8) Ä. K. — A.: Teie elukohta ei leia meie landrollist ega kaardi pealt; palume selgemaid sõnumid. 3) A. Fr. N. —A.: Täname wäga ja pahakspanemisest  ei wõi juttu olla. Tahan» heat nõu suuremalt osalt tarwitada; mõne tüli juures on meil aga teised mõtted. Kirja läbi rohkem, siin weniks liig pitkals. 4) M. M.—K. : Eestikcele omawiisi seaduse järel, arwame „Tallinna Sõber" sedasama tähendama kui: „Sõber Tallinnast"; kuida segamata Eestilaps „küla tädi Miku eit" j. n. e. ütleb. „ÜkSneS EeStirahwa  kasu , mitte aga üksnes Gestirahwa kasu. 5) N. S.—R.: On toimetud. 6) Fr. S.—N.: On toimetud. 7) M. B. — W. ' Tahame soowimift täita. Palume nii palju ja nii sagedast teha, kui Teil wõimalik on. 8) A. S.—K.: Soowimine toimetud. Meie oleme oma lippu esimese lehe otsas igaühe nähtawaks ülespannud,  selle alla jääme selge ja kindla südamega. S) H. 0.-—W.: Rõõmustame ja täname; kinnitust ja abi ausalt poolt on meile tarwis. Soowimine täidetud. 10) Kalju Mägi Jõgi: Niikaua kui EeStirahwa  mõistlikud pead ja soojad südamed meie tulikud lahkest teretan? ad, wõib meile ükskõik olla kuida külmad kiwid ja künkad kõlawad ja loigud laksuwad.  Kurwastust  teeb aga kui nääme, et Eestinime teotajad ennast ei häbene, oma enese slldame-soppa arusaandmata Ristiusu  õpetusega segada ja seda solki lahtise postkaardi peal laia ilma saata. Tarwis oleks küll, seda lehkawad lehte, mis kuida kardame ühes uutmoodi „eden« duse seltsis" sünnitud on, sõna-sönalt rahwa ette panna, aga sellega saadaksime neidudele ja kõige puhta rahwale palge punastust; meie leht on ka Eeötirahwale ja RiStirahwale  kirjutud, mitte pöörispealise seltskondadele. Meie lehte jätke Teie ostmata ja ostke omale seepi. Ts-usuri poolest lubatnd. p. 1879. - TrüMlud Lindf ° rs' i pärijate juures. Linnakohtn poolest saab seeläbi üleüldiseks teaduseks ja järcltegemiscts kuulutud,  et kõik see liunakond terwisekaitsmise  poolt kolme belsirti (jäuSlonda) on saanud jantud, kellest l. bctsirk, kuhu linn, toompäe ja toompäe-alem saamad armatud, staatSraat doktor Hörschelmanni herra, 11. belsirk, kuhu 1. ja L. ccstlinua (wartali)-jägu  saamad arwatud, doktor Bätge herra ja lkl. betsirk, kuhu 3. ja 4. eestlinua-jägu  saamad armatud, kollegieuraat doktor Nogenhaqeni herra all seisab. Nende toimetuste tarmis, mis ammeti poolest betsirgi.tohtritc lohus, vn neile ktnuawoliuikude-kogudliscst all nimetud herrad ablltSteW walttud - Ise sauttäätS.betsirgi (termisekaitömise jauskonna)  ja uks: klempuenmcistcr Greim, kaupmees Hartmuth. pagarimeister Wieckmann kontroli-ammetnik Aler Meyer, landStoa sikertar Harald Baron Toll, Vontroli-ammetnikGdaardv Nottbeek; Use sanitäätschetsirgi jnnks: kaupmees Ktthlmann, inireSnik Wellberst, pagarimeister Bocke, kaupmees Barth, lihunikumeister Siebert, massiinameister Martinsen; Uima sanitääts-bctsirgi jauks: kaupmees Förster, kimitahkuja Seemann, aksisimnunetnik baron Steiichetl, lihunikumeister Gr«nba«m, wärwalimeiSter Nirk. Kõigile nimetud sanitääts-abilistcle on nende tunnistuseks Linnakohtu poolest lahtised  käsukirjad saanud antud. Sellega ühtlasi saamad kõik siin linnakonnas  clawad inimesed Linnakohtu poolest tnnglikult Palutud, uii hästi bctsirgi-tohtritele,  kui ka sanitääls - abilistele nende järelmaatauuSte ja muu toimetamiste juures abi anda, et sedamiisi ka endi poolt nii palju kui mõimalik aidata tcrwiscwaStalisi  olekuid otsa teha. Tallinnas, Linnakohus, Ib. Mail 1879. Linnapea A Baro»» Nexküll. Linnasikcrtar Õ. Benetke Teada andmine! Kose Uh. Tammiktt ja Tuhala walla kirjad ja aea-lehed saawao TS. Mat r. p. saadik üle Rasika ja Ue moisa-Risti ,aama kliima; mitte enam üle Kappa Posti walitsusi palutakse eksi tee peal olejad  kirjad ja aealehed õige tee peale saata. Tammiku walla walitsus. Kommissioni poolest, ulis Tallinna llnnawolinikude logudnsest nende maksude jantnsekS, mis Tallinnas 1879. aasta jankS immobllide lliikamatta wara) pealt kroonule maksta tuleb, seatud on, antakse seeläbi igaühele teada, et nimetud  Kommissionist walmistatud santuse kiri matsade kandjatest Linnakohtu kantseleis wõib läbiwaadatud saada ja maksude kandjatel, kui neil selle maksudejautnse  wasta midagi peaks rääkida olema, luba on, endi kaeblusi mitte kauem, kui ühe kuu aja sees, selle teadaandmise kuulutuse  päewast anvatud, see on ISt Juuni kuu päewani, Jautuse-Kommissionile ttlcsanda.  Kaebdused, mis hiljemine saawad ülesantud, jääwad lugupidamatta. Tallinnas, 12. Mail 1879. Kommissioni präscs: ! Linnapea A Baron Uexküll. " Selle läbi annan teada, et mina politsei walitsuse käsu peal hobust Telliskopli  karjamaa peale muidu wastawõtta  ei wõi, kui need hobused enne kubermangu  loomadc-tohtri Gallön Poolt järclwaadatud, sest et tati-haigus siin ilmunud on. Tallinnas, 26. Lche-k. p. 1879. a. Jul. Siebert. ! Kaks hemamaat Paldiski inaantce jieureS. teine suurem, teine wähem saawad wStjahiiüritud. Ligeinat otsust annab Narwa uulitsas Nr. 197 Iksini Chvlvstvwi Icsk. hkmum-heilm mooriga ehk ilma moorita müakse odawalt Narwa  uulitsas Nr. 197. Üks maja on mtiia Liiwapcal Liiwamäiiulitsaö Nr. 149. Teadaandmised. Luknsep M. Fre L juures Lühikese-jala all Nr. 248 (3) on saada iga sugu tiNltud rauast ljnua - ristisi. Haua aede, palkoni-aede, ahelast-aede, niisama kaa kraweerimisi, haua, risti- ja ukse-silti kullaga ehk höbega karratamist, saab tellimise peal wiiwimata walmistud. Teise Eesti laulu ja lnuusikuOu asjul!. Pidukomitee nimel: J. Kurrik, kirjutaja. 1) Pidukomiteele on tänini oma piduletulemist  täätanud: 43 laulu- ja 12 mängu koori, ehk 902 lauljat ja 145 mängijat. Nende hulgas on Põhja-Liiwimaalt: 27 laulukoori 606 e lauljaga ja 10 mängukoori  10Se mängijaga; Eestimaalt: 15 laulukoori 390 lauljaga ja 2 mängukoori Lse mängijaga; Petcrburgist: 1 laulukoor 6e lauljaga. 2) Pidukomitee poolest antakse tääda, et looride ülesandmist ikka weel kuuni pidulaupäewani  wastu wõetakse, ja et ka üksikud  lauljad ja mängijad, kes endid endistes (nüüd wahest koost lahkunud) koorides pidu wastu tõeste walmistanud, wõiwad kui tegewad piduosalised pidule tulla, ja soowitakse,  et niisugused töiste kooride seltsi katsuks heita. 3) Pidujutlust saab pidama Otepää õpetaja J. Hur t, ja enne jutlust altaritecnistust  Tartu uniwerstteedi õp. prohwessor  F. Hörsch elma nn. Waimuliku  pidukontserdi wahete pääl saawad kõnesid pidama õpetajad Knüpsfcr Amblast ja Freiscldt Peterburgist. Meeste käest, keS Pärast jutlust altari teenistust ja ilmaliku pidukontserdi wahete pääl kõnelesid pidama on walitsetud, on wastuö alles tulemata. Kõik sugu karwa eht Lõnga-märwid^ mis aga wõib olla, ja kaa heat müüb odawa hinnaga C. L. Dehio, Tallinnas, suure turu ääres. Otsitakse üht MsW naeslerahwafl, pitka uulitsas suure ranua-wärawa ligidal, Nr. 99 (5), hooivis, 2 treppi. Kooliõpetaja A. Koch. mX'X»I ' Kllil! Klllll. Hallinnas, Tompea atemis, oinas majas Ruse vabrik. Seal saamad kõik sugu wiinaajamise.  älle - pruumisc, pirituse puhastamise, klaarimise, laboratooridc  nvud käige uema ja parema kombel odawa hinnaga tehtud ja headuse eest seistud. Et need uöud head on. on sest näha, et need id X Tallinnamaa! palju tellitud; neid on peaaegu iga suurema wiiuaMõ  gis leida ja pruukida. õ »< Doteeritud wasrst piima iwml, seest linutud, ja tugemast tinitud raud plekist, iluste ja lugemaste tehtud, odawa hinnaga, ja mis riistad meel Piima tallitust juures tarwis lähwad, Schwartsi kombel walmislud, on igal ajal saada. Auru mßvad, auru wiljapeksmise masinad, käe miljapeksmise masinad, päris laialt kiilwamise masinad, adrad, äked, käige kuulsama wabrikndest Englis. maalt ja Saksamaalt on kaa saada. x 9 Selle lehe tellimist ja tellimise ralia wõtawad wasta: Kerdlas: J. Husen. Suure Hiioma-mõisas: koolmeister Liit, Lihulas: N. v. Scegebarth,  Saggadi mõisas : M. Gustavsohn. Koero: W. Duglas, Simunas: W. Norrmann,  RagamereS: W. Lepp, Alel: Jakob KMwander, Krikis: M. Meier, Wcndra mõisas: J. Eglon, AbiaS: J. Wõrrus: Vielrose proua.