Sakala 48. Wiliandis, 2ZL N»>«einbri«m Päewal 1878. i. aastakäik. Uks poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht Vastutaja toimendaja ja wäkjaandja C. R. Jakob sau. Sissekord. Poliitika leht: Uued walla ametnikud 111. Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Wi li andis- „Zeitung für Stadt und Land" astub „Eesti Postimcchc" eest wälja. Wiliandi maakonnast:  Imelik juhtumine- kus on Puiatu? Suur wcst; Tulekahju, Pärnu linnast: Kontsert; Näitus; Uue wvZinikude walitscmine. Pärnu maakonnast- Uue wallamaja õnnistamine; Jakobi kihelkonna koolimaja õnnistamine; Talli walla koolimaja pühitsemine; Jõulukingitus  Aleksandri koolile. Tartust- Op. Hurt ja tema „Mcsilane", Peeterburgist.- Keiserliku Majesteedi tagasi tulek Pceterburgi linna; Shandarmid. —WS eralt maalt. Konstantinoopolist: Sõale walmistamine; Kasermuid Inglastele. —Roomast: Tcewcre jõgi tõusnud.  Jndiamaalt.- Maade suurus ja rahwa hulk; Inglaste soawäe hulk. Nalja Mart sa Kalja Part. Kirja wastused. Kuulutused. Lisaleht: Waigistus. Juhan Wikliffc. Natukene Hommikumaa  rahwaste sündmusest. Egiptuse rahwas. Uued raamatud. Uued walla ametnikud ja nende walitsemine. 111. asi, mis auusaid mehi sagedaste sunnib, ennast walla ametitest eemale hoidma, dn see lugu, et mSnes kohas nagu mõõduks saanud, watlawanemaid iga weikse eksituse pärast wangi panna. Mida auusam tahtmine inimesel on, oma ametit taielikult ja seaduse järele pidada, seda ennema woib eksitust tulla. Seda teab ka iga anus mees ära, ja kui ta siis näeb, kuidas  iga weikest süüd kohe wangipõlwega trahwitakse, stis hoiab ta kõigest wäeft ennast selle eest, et aga mitte walla ametisse ei saaks. Ta kulutab walitsemise ajal hea meelega mõnikümmend rubla liigu-and mi sega ära, kellega ennast ametist lahti ostab. Mõni töine nurjatu  inimene ja kelmgi soowib aga ehk sealsamas wallas ametisse saada, sest et selle uimega mitugi paha kinni wõib katta ehk mitmes tükis omale seda ametit kasuks tarwitada, ja ta annab liiku neile, kes teda walitsewad. Kas stis imeks wõib panna, kui wiimati ka mõnes auusaski wallas lugu nii juhtub, et mehed ametisse saawad, keda wald omas auusamas healte paljuses sugugi  ei oleks tahtnud ja kellega ta omale nagu risti kaela walitsenud. Sellepärast on hädaste tarwis, et meie wallawanemad  oma ameti poolest natukene julgema Põhja peale saakfiwad seatud, nii et neid mitte iga tühja süü eest wangi ei wõi heita. Kuidas peab ka wald weel seesugust  wallawanemat auustama ja tema ametist lugu pidama, kui ta näeb, et see wallawanem igal silmapilgul  tornis iswb. Sellega on wallawanemad ja hobusewargad rahwa silmas ühte kilda seatud. Aga kes Peab selle poolest wallawanemate põlwe püüdma parandada ja hoida? Kes muud, kui wallawanemad  ise. Nimelt wallawanemate konwerentside Peal tuleks seesuguste puuduste üle nõu pidada. Soowime,  et wallawanemad oma konwerentside pidamist mitte soiku ei jätaksiwad. Saawad pärast protokollid ajalehtedes awaldatud, stis saab juba see awalikuks tegemine mõndki meest keelama, seda tegemast, mis temale  maailma ees häbi toob. Muud teed, mis konwerentfld  lahti teewad, jäägu nimetamata. . Esiotsa wõtsiwad mõned wattad õige odawad kirjutajad  ametisse, aga pea nägiwad nad ära, et siin wanasõna maksis: mis odaw, see mäda. Elu õpetas, ja nüüd on jo suuremalt jault igal pool heaste koolitatud  mehed ametites, kes ka nii palju palka saawad, et auuga elada wõiwad. Meie wõime seda head nõuu waldadele anda, et nad kirjutajate palga määramise juures mitte kidsid ei olekstwad. On palk nii hea, et temaga auusaste wõib elada, siis saab kirjutaja oma ametit püüdma hoida ja kõik asjad lähemad ilusaste edasi. Mida suurem kirjutaja palk, seda enam koolitatud  meest on ka wõimalik kirjutaja ametisse saada, ning niisugune mees wõib praegusel ajal meie rahwale suureks abiks tema toimetustes olla. Need oliwad suuremad ja tähtjamad asjad, kellest walla ameti pidamise ja uue walla ametmkute walitsemise  kohta rääkida tahtsime. Asju on weel küllalt, mis seie punduwad, aga usu? wõime edespidi edasi jutustada. Meie tahtsime nimelt nii palju näidata, et mitmed puudused ja wead mitte haigused ei ole, keda parandada ei wõiks. Kui aga õiged mehed õige kohtade peal on, saawad -«Mu-dkl asjad kohe ennast muutma. Ärgu egi auus mees nende puuduste pärast kõrwale hoidku, kui uued walitsemised tulewad ja walla ametid nurjatumate kätte jätku. Meie tuletame weel kord meele: Buusad walla ametnikud ja mõnusad ametnilude walitsemised on niisama  waldadele auuks, nagu nurjatumad ametnikud neile häbiks ja teutuseks on. Ka ei wLi meie ennast nüüd enam sellega wabandada, et asi uus ja tundmata.  Meil on jo küllalt aega õppimiseks olnud, et targaks wõikstme saanud olla. Olgem sellepärast mehed ja näidakem eesseiSwa juures üles, et meie oma wabaduse wäarilised oleme. Siin peame üksi ainult  üleüldise kasu peale waatama, siis waatame seeläbi  ühtlast ka kõige paremine oma enese kasu peale. Jätame aga üleüldist kasu kõrwale, siis wõtame ehk küll silmapilgul kahe sõrmega, aga saame selle asemel pärast mitu aega otsa kahe käega andma. Meie uus walla-ametnikude walitseminc on üks tahtjas samm meie rahwa elus. Waene lugu oleks selle wallaga, kes siin nüüd weel wiltu peaks sammuma. Aga Eestirahwa auuks loodameet suurem jagu waldafi selle une sammu mehe kombel edasi saawad astuma. Poliitika ringwaatus. Waewalt on auusa inimeste weri rahulisemalt tuksuma Hukanud, keda Hispaania kuninga laskja hirmus  töö keema oli ajanudtuleb jälle sarnane põlastawa teu sõnum: Itaalias kuningat on üks kuri käsi pist-noaga haawanud. Itaalia ministripresident  Cairoli on järelseiSwa tellegrammi kõikide oma riigi saadikutele wäljasmaale saatnud: „Sell silmapilgul, kus kuningas tänasel päewal (18. Nowembril)  peale lõuna ajal kuningana ja kroonprintsiga wankris istudes Neapoli linna sõitis, kus teda suur rahwahulk hõiskamisega wasta wõttis ja auupakkumisega  kuningliku paari ümber kogus, kargas üks mees, kellel nuga käes oli, kuningliku Majesteedi kallale. Kuningas, kes kohe istme pealt üles kargas, sai ühe kerge haawa parema õla sisse. Et minul see auu oli, kuninga ees wankris istuda, siis wõisin ma õnnelikul  kombel ise mõrtsukat tagasi kinni wõtta ja teda oma kurjanõuu täitmises keelata. Wõitlemises temaga sain ma weikese haawa sääre külge. Mõrtsukas, kes kürassir-kapteini käest mõegaga hoobi pähä sai, wõeti kohe kinni. Kuninglikud Majesteedid ei ole mingisugusel  kombel ilmrahula olemist awaldanud. Rahwas saatis neid künni pallei juure, oma südameliku kaastundmist  awaldades." - Nii esimene tellegramm. Mõrtsuka nimi on Passamento, ja et ta üks auus inimene ei wõi olla, wõis igamees iseenesest juba ette arwata. Nii on ka lugu. Temcr on ka seesugune hukka läinud wnrles, nagu neid nüüd nimelt Saksamaal  sozial-demokraatlaste niine all palju leida on, üks kokk, kes ka kurjuse eest juba wangiroodus on olnud, künni teda Rooma ärawõitmise juures armukuulutu.se  alla wõeti ja tahti lasti.. Mõrtsukas ei salga sugugi oma tegu, maid tunnistab häbemata! kombel, et ta teda juba ammugi ette oli walmistanud.  Tema tahtnud kohe kuningat südamesse pista, aga Cairoli saanud ruttu appi, kuningas lükanud käewarrega  noa kõrwale ja löönud ruttu mõegaga, mis ta aega ei saanud tuppest wälja wõtta, mõrtsukale pähä. Cairoli ja mõrtsuka wahel olnud päris wõitlemine.  Kuninga haaw on weikene ja ruttu paranemas,  aga Cairoli haaw on kardetawam. Seal on siis jälle hirmus tegu sündinud, mis terwes Eüroopas jälestusega hukka mõistetakse. Mõned  Prantsusemaa ajalehed näitawad, et see tegu ultramontaanlaste  sala sünnitus olla, kelle läbi maailma tagurpidi tahetakse käima panna. Igal pool on aga auusad inimesed selle poolest ühes nõuus, et praegu Eüroopas üks selts tooreid inimesi elamas on, kes kellegi seadusest enam ühtegi ei kuula ja keda hädaste kammitsasse tuleb panna, kui mitte hea kord maailmas  hukka ei pea minema. Sala seltsides tulewad need kõlwatumad toored wäed kokku ja sagedaste seisawad  nende teud ja toimetused wõera raha ;a wõimuse  all. Nad ei tea sagedaste isegi, et nad paljad tööriistad töiste käes on, kes nende läbi wee sopaseks teewad, et ise kui peastjad ja rahutoojad ette wõiksiwad  astuda. Igapidi on aga need toored inimesed metsloomade sarnatsed, kelle wasta muud abi ei ole, kui neid walju seaduste alla ahelasse panna, et nad inimesi, kes auusa töö läbi edasi tõttawad, takistama ei saaksiwad. Kui meie nüüd omad silmad p töise külje poole pöörame ja nimelt iTürgimaa asju tähele paneme, siis leiame esmalt, et BülgaarialaSte mässamine Makedoonias ikka suuremaks läheb. Näitab, nagu tahaks terwe rahwas lukuna minna, nii laialt on mässamise mõtted üle terwe maa kindlaks juurdunud. Kusagil ei taha ristiinimesed Türgimaal enam Türklase walitsuse alla jääda ja kõik ootawad aga parajat aega, kuidas ennast selle walitsuse alt lahti wõiksiwad teha. Makedoonias on aga praegu 53,000 Türgi sõameest ja 90 suurttükki. Sellepärast saab seal Bulgaarialastel raske põli olema, enne kui wõitu jõuawad saada. Kreeta saare peal ei ole ka ikka weel rahutegemine  korda läinud. Mukthar-Pashaa saadeti sinna rahulepingut tegema, ning kaup sündis ka jo kokku, aga nüüd on Sultani poolest otsus tulnud, et ta