mnud; agga pea Md, üks ühhe ja teine ftise peate lükkanud> et teiftd neid ähwardades sundis nud, sedda hirmust tööd teggema. Kolme päewa parrast leitud surno kehha weest ülles ja sanud tohtritest üllesleigatud, kes .stdda tunnistllst andnuV, et ta ühhe nürrida asjaga surnuks lodud. Praega on mehhed kohto al ja kui kaugel kshhus omma'jär;el kulamiftga Mnud, ei slle weel awwalikuks sanuo, kellest siis ommal  aeal, kui kohto otsus antud , ka teadust same andma. MspfalNst. Palli'pibdo. Eestimää Mütlite koggo, on 23.- Jutil Hapsalo linna lähhedal, Ue möisä peal, Suurwürstina, Aujärje  parria Proua, auuks üht palli piddo a!- lüstanüd ning pibdanud. MiteMist. Tullekahjust.- Sealt olla 24. Julil telegrahwlga seitungi ..Wallitsuse teadaandjale" allamal seisawaid sonnumid sadetud:  „Polatski linna wiimne kohhus on mõistetud; kõik lin seisab taiya tulles, mis wallida tulega ruttust eddasi lähhäb, egga ked- pritsv ei. karda , egga tullekustutajat kommandut ei Hähbene. Mitebskist sadetud üks ossa kustutajaid- neile appi , agga mis wöib innimeste waggi Jummala wasto. Ta lasseb omma tuult, kui ingelt, omma tahtmist täita ja sedda linna tuhha unnikuks muta." 25. Julil antakse telegrahwigaueste teada, et tulle ülle jubba wöimust sadud ja teMma jälle surmatud olla.' Ülleüldse olla seal wiis sadda maea ärrapöllenud. Ärruto rahwas laggeda taewa alla janud, ilma selleta, et ka paljo neid on, kellel muud warra põlle järrel janud, kui se mis kellegi! ihho peal olnud. Nifhni-Nowgorodist. Kolera többi peab seal, kuida sealt 57. Julil kirjutakse, taggasi  jaema; innimesi ei pea ennam ni järsko ja paljo surrema, kui enne, ja sedda arwawad sest tulnud ollewad, et ilmad willumaks ja wimasel  päiwil ka kaunis rohkeste wihma saddanud,  mis läbbi luhwt selgemaks läinud. Ühtlase  antakse ka' teada, et rahwas linnades targemaks  sanud ja warmalt, kui tunneb ihhus haigust, tohtre abbi otsib ; sedda peaksid kõik teggemch agga Parrako jäetakft ikka ni hiljaks, et tohter ennam ei woi parräta! l Laew a pö ll emisest. Weitung  „Nod. utlebi Odessa MMgis sllewad, etfeal 21. Julil, enne lõunat kello 10 aeal, Wennema seltsi parralt aurolaew »Jnnona">  mis seal ankro peal seisnud ja jahhude ja piritusegK laditud olnud, olla pollema läinud.  Et agga tulli ei saaks kaugemale minne* ma ja suremat kahju olla nad laewa kõige ladungiga merre pöhja lasknud. UvMst. Ma achärrisemine. Matt kasakate seitung könneleb, et seal 27. Zunil, Kalmikowskaja kindluses ja sealt 12 wersta emal ollewas Krattsnojarski kindluses kautlist waljo mawärrisemist olnud, Mis 1. ja 2. Julil  jälle ueste tulnlld. Zsstärrams dn sedda wärrisemist ühhe pattätei peal ja ühhes maeas> mis ühhe mäggediko otsas, tuntüd. Et Matt kasakate maal üht mawärrisemist enne olnud, sedda ei mälleta kõige wannemad inniMesed näinud  ollewad ja sepärtast ka selle rahwale sureks  kohkumiseks ja koggoniste arrosamata olnud,  kui murid wärrima hakkanud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Keisve reisist. Wie woh kue aasta eest taggasi,— nenda könneleb üks wäljama mees wäljama seitungis, - retsisin  minna otse seddasammä teed, mis nüüd wanna keiser Willem näddala aea sees ärrareistnüd,  et Saltsburgi sada, se on: mitte pärris teed kaudo Münhenist, Rosenheimist ehk Passaust labbi, waid on omma teed paljo pikkendanud ja Welsist ärra Gmündeni, sealt Ahli ja sealt Saltsburgi sõitnud. Zubba Welsist ärraminnes lähhäb tee wägga kennast makohtadest labbi, kus enne hobbuse raudtee olli, agga nüüd jubba mõnda aega massinaga sõidetakse. Neist üllewägga kennaist kohtadest tahtis wanna- ellatand keiser labbi sõita ja sevda kõik silmendada ning Zummala lodust immestelleda. Se maa on üks wägga maggine  maa ja fepärrast kaiwad ka teed mäest ülles ja alla, kus reisial allati silmad peawad 271