dag; aidata wõinud. Mässamine on kõige pääwa kestand ja õhtu! tulekahju tõusnud. Ülem saadik major Kawagnari on surmatud. Inglismaa sõeawägi Jda-JndiaS on käsku saanud  Kabuuli wasta rutata. Rootsimaalt. Keiserlik Kõrguse Suurwürst  Aujärjepärija wõeruskäik Rootsi kuningakojas  saab Rootsimaa aealehtedeft suure rõõmuga teretud, kui sõbruse täht Weneriigi ja Rootsi- Norramaa riigi wahel; et wõeruskäigil midagi suuremat poliitika tähendust oleks, seda ei usu seal ükski. Neuda kirjutab ametlik „Post ah Jur. Tidn." selle üle: „Meie ei saa kergest seda suurt sõbrust unustama, millega lühikese aea eest meie maa wõerad Moskwa näitusel wastawõetud said. Ja kui meie kuningas aastal 1875 Weuemaal käis, mäletame meie, kui suure sõbrusega ja austusega teda seal wasta ja üleswõeti.  Suurwnrst auujärjepärija on nüüd teel meie maale tulemas ja kõik healed rahwa seas ja aealehtedes annawad tunnistust, kui suure rõõmuga seda wõeraft igal pool oodatakse ja selle suure sõbruse peale tähendakse, mida mitte üksi Keiserlik Kõrguse oma maja waid ka kõik Wenerahwas meie Kuninga-maja ja Rootsi ja Norra rahwa wasta pidawad. Et need mõtted mõlemipoolelised on, selle üle saab, kuida meie selgest teame, Suurwürst Aleksander täielist tähte saama. Keiserlik kõrgus on siis ka hiljema sõnumite järel suure austusega kuninga ja rahwa poolt wastawõetud; 18. selle kuu pääwal sealt edasi Kopenhageni sõitnud, enne aga weel suuremaks sõbruse täheks Rootsi kuninga  poolt kõrge St. Olafi autähega ehitud, kuida ka tema adjutantid Rootsi autähtesi saanud  on. T ürgi maalt. Suur paastukuu Namasan on seal pealehakaud ja kõik rahwas, pealegi soldatid saawad mauitsetud seda hoolega pidada; nendele teeb walitsus paastumist ka selleläbi hõlpsamaks, et lubatud palgaraha ikka matsina  ta jääb. Piireseletused Greekamaaga ei taha ka edeneda, et nüüd küll mõlemalt poolelt saadikud  nimetud ja need oma nõupidamist alustan  d ou. Heaks täheks peetakse mõnelt poolelt seda, et nüüd ülem waimusik mees , sheik - ul- Jslam oma usklikudele awaliku kirja saatnud, kus nendele seletakse, et Jumala tahtmise ja prohweti käsu järel suured weikeste wasta helded  olema peawad, ja se Jumala meele järel oleks, kui suur ja wägew Türgiriik omast rikusest  weike ja waese Greekariigile mõned weiked maatükid kingiks. Türgimaal katsutakse ikka weel rahwa seas usku ülespidada, kui oleks sultan kõige maa-ilma walitseja, et temal üksi käskManda, teistel walitsejatel neid üksi kuulda on. Peawad siis nüüd ometigi wiimaks Greekamaa  rajad Berlini lepingu järel õiendud saama,  siis tehakse seda üksi helde kingituse nime all. Egüptuse maalt tulewad söea sõnumid. Abessünia kuningas Johann, kelle maade sisse endine kediiwe Jsmail pasha kolme saasta eest tungis, aga tagasi peletud sai, tahta nüüd endist paha, mida Egüptuse walitsejad teinud, kättetasuva  ja olla oma wäega juba Massauaa liuna juures, mis enne Abessünia järel oli. Kediiwe on Prantsusmaad ja Inglismaad palunud, teda oma nõuga aidata, Neile on se nüüd muidugi suureks pahauduseks, kui uut takistust sigineb, kus oma wahel aga suure waewaga Egüptuse pärast seletust teha suutsid. Egüptuse sõeawägi pidi 16,000 mehe peale wähendud saama, et raha wõlatasumifeks ülejääks, nüüd on aga karta, et asi jälle wanawiin jääb. Amerika maalt. Põhjapoolsed ühendudriigid  himustawad nüüd ükskord -- kõigist jõust Mormonide niitmenaeselise abielule otsa teha ja on ka Euroopa riigiwalitsusi palund igal pool selleusulise wäljarändajatele keelata omalt maalt wälja ja Amerika maale minna. Et aga Euroopa  riigid ennast Amerika politsei-ametnikuks teha lasewad, on muidugi raske uskuda. Kohalikud sõnumid. Mõne aea eest leiti Katoliigi kirikuaia juures ühe sepa surnukeha, kes mõrtsukate kätte alla langend oli. Kohtute otsimiste peale leiti tapetud  mehe saapad ühe talupoja jalas ja sai se kinniwöetud. Mees wõis tunnistust saata, et tema saapaid ühe soldatinaese käest ostnud. Se on nüüd ka ülestunnistand, kuida tema ühe matrusega, kelle nimi temal teadmata, käima läinud ja sepa magamast leidnud. Mõlemad wötnud nõuks, teda wäljarööwida. Rööwimise all on aga sep ülesärkanud, matrus ühe kuuliga rihma taskust wötnud ja sellega temale mitu korda pähe löönud. Nüüd on nemad meest, keda uimaseks pidand, waljaröõwind, siis aga leidnud, et tema surnud oli. Kohtutel ei ole weel kordaläinud, ma trust leida. 21 selle kuu pääwal pistis üks soldat ühe töömehele, kellega riidu saanud, noa kõhtu. Haawatud mees on hospidali wiidud, kardetakse aga, et. teda elus hoida ei wõi. Öösel 24. ja 25 selle kuu pääwa wahel, sai Kaarepere mõisas, kus mõne aea eest enne rööwlid käisid, üks hobusewaras leitud, keda aga kätte ei saa ud. Õhtul tuli üks kahewääriline  mees ratsa sealse kõrtsmiku juure ja päris öömaja. Kui kõrtsmik selgemat teadust päris, kes wõeras oleks, kargas se hobuse selga ja sõitis edasi. Kõrtsmik ajas wõerast taga ja laskis tema peale, kui nägi et teda kättesaada ei wõinud. Jooksik lauges haawatud hobuse seljast, aga temal oli ikka weel niipalju rammu, et metsa peasts ja seal kadus. Hobune on kõrtsmiku kätte jäänud. Jutu leht. Meie põlwisest aealooft „Püha Dawid." (Lõpetus.) Mõne aea pärast, kui oma woorimehe ametid tallitanud oli, wiis Dawid Lazzaretti ühe kaubawoori  Rooma; seal on temale midagi juhtund, mis tema olemist ja edaspidist elu koguni uuendas.  Roomast ei tulnud tema mõnel aeal tagasi, ja ükski ei teadnud kuhu tema jäänud. Aasta 1869 hakatuses oli Dawid järsku jälle Arzidosso linnas, aga tema oli teiseks inimeseks saanud. Needmise-sõnu ei kuuldud enam tema suust, tema oli rahuline ja pehme ja käis sagedast  kirikus ja armulaual. Kõige imelikum oli oga üks tulipunane täht tema otsa ees. Küsimiste  peale, mis temaga sündind, tähendas Dawid salaliste ilmutamiSte ja nägude peale, mida kesköö aea! ühes koopas saanud ja näinud oleks. Paradiisi ehtes olla temale ennast seal Püha-neitsit ja püha Petrus näitanud, temale tema sündimise saladust ja tema saadetust maailma  ilmntand. Tema olla Pipiini, Keiser Karl Suure isa wõsust, ja weel midagit rohkem  seista tema sees marjul. Jumal ise olla teda: „Ko!maudema inimesepoja seitsme maks pojaks" nimetund ja Püha-ema temale ütelnud: „Mine ja walmista minule üht uut maa-ilma, mis minu, minu Poja, Isa ja Pühawaimu wääriline on; meie oleme sinu juures ja kaitseme  Silid, Sinu kõrguses ja Sinu kannatajasurmas."  Lõpeks on püha Petrus temale tulise raua otsa ette pistnud ja ütelnud: „Sellega jägan mina Sinule prohweti mäge. Jn hoc signo vinees!" (Selle tähe all saad sina wõitma.)  Seal olla tema kui surnud mahalangend, teisel homikul ennast aga kui teist inimest selle tule tähega otsa-ees leidnud. > Lazzaretti jättis nüüd oma woorimehe ametid maha; lahkus uaesest ja lapsest ja läks Monte Labro harja peale üksi elama. Waljud patukahetsemise  kombed, paastilmine ja enese piinamine  tegid teda pea kui püha - meest kuulsaks. Kõik Monte Aunata rahwas rändas tema juure, wäljawalitud mehe õnnistust saama. Üht weiket,  ristiisa Raffaello Wikki poolest kingitud põldu harisid ja talli tast d tema järelkäiad; ise elas üksi oma „saadetusele" ja ümberkäimisele nägemata ilmaga. Waimustud mägede rahwas ehitas oma püha-mehele ütlemata waewaga mägede harja peal Dawiditorni, alamal üksielamise  maja ja kiriku 400 hinge tarwis, mis 40,000 franki (10 000 rubla) maksid; ehitamise  juures kukkusid Mitu töömeest järskust kaljust  alla ja leidsid surma. Montalzino piiskop saatis temale kaks preestrit, Polwerini ja 3mperiuzzi,  kes kirikuteenistus! toimetasid. Patukahetsejad  meesterahwa ja naesterahwa sugust kogusid ennast ühte üksi-eluse, mida Dawid ise asutanud oli. Kiriku ees sai tük maad tasutud, sealt oli kange ja kena ringwaatus mere peale; seal pidas Dawid Lazzaretti igal Pühapääwal jutlust ja rääkis prohweti-wiisil maa-ilma-rahwaste  ja nende walitsejate tulemast põlwest. Lazzaretti mässis iseennast, oma elamist ja olemist saladuse sisse, ja se kergitas ja toetas tema tähtsust rahwa silma ees. Sagedaste kadus tema mitmeks kuuks, ükskiei teadnud milla ja kuhu läinud; niisama teadmata., ja nägemata, kust ja milla, oli jälle kodu. Ükskord  on tema kolm aastat, 1874 1877 kadund olnud. Järelkuulamised on selgeks teinud, et Dawid selle aea Prantsusmaal olnud, kus mitmed Katoliigi jaoskonnad tema asjast elawalt osawõtstd. Seal loodeti ülewaimustud mehe läbi, kelle poole niipalju, rahwaft hoidis, suuri püüdmist korda saata. Üks rikas Katoliik Lüongi linnas on Lazzarettile tema otsani rohkest  raha annud. Ühe suurema kohtukäimise kulu, mis temale juhtus, kandsid üks kloostrewauem  Ka Hispaaniamaa Katoliikidega näitab Lazzarettil tegemist olnud, kuida ka mitmest tähest arwata wöib, et paapst Pius IX. ise selle rahwaliku kosuwat wõimuft heameelega nägi. Lazzaretti oli waimustud  Katoliik ja kõigist jõust wõitleja paapsti ilmaliku walitsuse eest. Mitmes suuremas ja weikemas kirjas ja ettekuulutuses mis temast wäljaautnd, tunnistab ennast salgamata Katoliigi  kkiriku poole; ka weel wiimses kirjas „Kristus, sõeamees ja kohtulnõiftja  , m inu wõitle m ine Jumalaga,  ehk seitsmepitseriga rammat, üks kiri ig aweseaea seitsmest linnast", mis aastal 1877 Prantsusmaal wäljatuli, mis Jumala teotusi ja häbemata enesekõrgustust täis on, ütleb tema: „Mina olen kristliku, apostliku Rooma kiriku rüpes sündind ja ristitud ; tahan seal sees elada ja surra, ja kõik minu teod ja kirjad peawad selle kristliku, apostliku Katoliigi kiriku õpetusega ühjemahtuma, mis paapst - kuninga Pius kui selle nähtama pea ja tema järeltulijate läbi walitsetud saab." Eesmärk, mille poole Lazzaretti  kaua aega nõudis, oli paapsti ilmalik wägi; paapsti mõttes se ettenägija kõige uueste ühendnd Roomarahwa sugude peaks teha. Tema segased, muist poolmeeletumad ettekuulutamised rahwas te, riikide ja nende walitsejate kohta annawad  ühel poolel tema suurelisest meelest teisel poolel aga ka tema puudulistest maade ja rahwas  te tundmisest ja teadmisest tunnistust. Neuda kuulutab tema Saksa ma keisri kohta: „Jäta oma uhkust maha ja oota üht noort würsti, kes Sinu kätte walitsust üle kõige rahwaste kolmandema jäo annab." Paasti kohta: „Ara looda petiste wõeras te abi peale. Jumal saab pea üht suurt würsti saatma, kes kõige maailma  ärawõidab." Itaalia kuuinga kohta: „Sinu miuistred on Sinu ja Sinu sugu waenlased; mina kahetsen, et mina Sinu juures olla ei wõi, sest mina kaitseksin Sind selle kurwa otsa eest, mis Sind ootab." Prantsusmaa saab noomitud: Löö ennast Jumala salgajast Woltäärist  lahti ja Sina saad Itaalia, Hispaania ja Greekamaaga üheks suureks rahwaks ühendnd."  Wiimseks saab Greekamaa selle kuulutuse,  mis peale küll ükski ei oleks wõinud mõtelda  : Sinust saab se uus suur walitseja tulema,  kui Aleksander Suur." Rohkem ja rohkem näitas ennast Dawid Lazzaretti kui igapääwast sozialisti ja kommunisti,  kes usu katte all üksi oma enese kasu ja