lummal olgo kannatud, kes meie kätte tööd ja pöldo õnnistanud! Peterburgist. Kolera ja rõuged» Augusti ku 7. päewal jäid 233 kolera többist piddalisse, tohtrite parrandamise alla, sel päewal  on 44 jure tulnud 19 terweks sanud ja 26 ärrasurnud; 8. Augustil jäid siis tohterdamise  alla 232. Ülleültse on 11. Junist sadik 2349 innimest kolera haigust sanud ja neist on 998 terweks sanud ninglll9 ärrasurnud.  Rõuge pöddejaid olli 7. Augustil tohtrite al piddalites 511, sel päewal on 25 jure tulnud, terweks ollid sanud 14. ja 21 olla ärrasurnud, siis jäid 8. Augustiks weel rõugete pöddejaid 591 tohterdamise alla. Aprilli ku essimesest päewast sadik on siis ülleüldse  2996 innimest röugesse jänud, neist, on jälle terweks sanud 925 ja ärrasurnud 670. (Pol. Ztg.) Siberimaalt. Wangidest. Sönnumits  järrele, mis Transbaikali seitung toob, lähhäb igga aasta kaunis suur karri hobbuse wargaid ja aida lõhkujaid ning muid penikese woi ütleme parrem roppo töteggiaid Siberimale  ellama. Moskwast peab läbbi seite servata  aasta peale 7900 innimest ehk mangi sisse todama, mis sealt eddasi Tomskisse ja hommiko Siberi male sadetakse. Aprilli ku löppetusest sadik lähhäb igga näddala na umbes  400 ühhes troppis Nishni - Nowgorodi. Nishnis lähhäb jubba nende arru suremaks ja tõuseb 9300 peale ja peale nende weel Kasanis 1100. Nishnist sadetakse ikka jälle salga kaupa 250 ühhes Permi linna, kus jubba aastane arru 11,150 peale tõuseb; sealt sadetakse  ikka 700 ühhes troppis Tjumeni, kus aastas jubba nende arru 12,000 peale koggub,  sealt läkkitakse ka ikka 700 korraga Munema.  Tobolsk on se koht kuhhu kõik arrud kokko langemad ja seal on se jaggamise paik. Umbes 3900 jäewad senna kubbermango ja teised lähwad eddasi, Tomskisse ja weel kaugemale.  Semipalatinskeri lähwad igga aasta 9000 wangi, kellest 2000 Tomski kubbermango  jäewad, agga 7000 lükkatakse eddasi kaugele  hommiko Siberimale. Kõik need wangid,  mis Wilnast Simbirski ja Harkomist tullewvd, lähwad isstärraliko mõistmise peale hommiko Siberimale, mikspärrast, on teadmata,  wist suremad süüdlased kui teised. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Prantsuse rahha laenust»  Saksamaal, nende seltsis, kes ennam politika asjadega ümber käiwad ja sedda parrem  tundwad, kui sinna ja minna, need tahtwad  Prantsuse rigi surest laenust ja mis selle järrele tulleb, mõnda öölda ja ei arwa sest rigile woi temma wallitsusele sedda wähhematki  kasso tullewad. Sedda ei panne nad suggugi immeks, et nad laenawad, sest neil on märatumad maksud kaela peal, mis maksetud peawad sama ja need sunniwad neid teiste palwele minnema, ja teiste käest abbi otsima. Agga on siis sured möllad ühhe rigile kassuks?  Sedda ei woi just kül kegi öölda; agga mis peab innimene teggema, kui hädda käes on? Ta peab ommetige teist appi palluma! Olgo nüüd luggo kuida ta on, wölg on ikka wöera omma, egga põlle ial sellele kassuks, kellel sedda paljo kaelas. Prantsuse rahha pabberid on jubba muidogi maddalas hinnas, otse kui nad söa aeal ollid ja ni sowida, kui se ka on, et nad rahha sawad, on se ommetige  üks' märato raskus sette ma ja rahwa öllade peal, mis neid mani mahha röhhub ja nende politika wankre kummuli lükkab. Berlinist. Ellajate többe parrast on Preisimaal praego suur teggemine, et se mitte laiemale ei saaks lagguneda. Modaläinud  näddalate sees olla sedda többe ka Hamburgis,  Holsteinis ja Berlinis leida olnud, mis kõik selle süüks antakse, et Wennemaalt ülles ostetud ellajad sealt Läbbi aetud ja need sedda többe senna tonud. Nüüd olla nihästi Preisi, kui teiste merre äärtse rigi wallitsuste polest köwwaste ärrakeeldud, Wennemaalt ülles  ostetud ellajaid, lambaid, kitsa ja ka ellajatest  sadud produktist senna tomast ehk sealt läbbi wimast. Preisi poolt keeldus üllatab künni Wennema pirist sadik. Et woimalikult kõige kahjo eest hoida ja eddespiddi ka ennam Austriamaast Wennema ellajaid ei saaks Sak- 289