male ühhe sowirrnse kirjaga Jõulo laupäwa öhto kingiwse laua peale römustamisekö saatnud.  WkNsel Zöulo pühhal agga Võtsid perresNWeh  omma seltsi kokko, Halliste kihhelkonna MÄsekandid ka liggi ja laffd omma suga tem  male onne sowima ja 25 aasta sees neile tehtud heateggude sest Uimama. Jssiärranis selle tänno mällestuseks olli se höbbest kirjutuse riist tähhendud, mis nemmad selle korraga ühhes wisid.- Hommiko warra ärratadi Baroni  herra passuna mänguga ülles, selle peale kaddusid musekandid ärra ja ühhendasid endid perremeestega kello 11 aeal omma lippo al ühte ja läksid mängides mõisa wärrawast künni Baroni treppi ette. Seal tulli Baron neile wasto ja wiis neid kõiki omma saali;. agga immeks pannes, ei teadnud temma, mis se tullik piddi tähhendama. Siis sai perremeeste polest temmale 25 aasta mällestusest õnne sowitud,  mis peale Baroni herra kõigile kät andes wägga ligutud süddamega tännas ja ka andeks pällus, kui ka temma mönnele nende seast ilma omma tahtmata õlleks waewa teinud. Selle peale sai perremeeste poolt tänno könne petud, kus sees mälletati: kuidas Abia walla perremehhed Liwi-Eestimaal kõige essimesed olnud, kes rahha rendi peale sanud; kuida Baroni herra neid nälja aeal aastal L 846 krono wöllateggemise eest hoidnud ja neile ommast  aidast leiba ja toidust andnud, künni teised  naburi wallad kronule raske wölla alla langesid; kuida temma ärrasurnud perremeeste leski naisi ja waesid lapsi teiste peale tikkumise eest omma kohtade peal Varjanud; kuidas kolilastele ja kolile paljo kingitusi teinud; walla waesid paljo awwitanud; kuidas temma omma walla ammet- ja perremehhi ikka auustanud  ja neist luggo piddanud, ja wimaks, kuida temma neid keik mümise läbbi pärris perremehhikö teinud. Ja et kõik nende ello seisuse korda saatmine mitte palja susönnaga ei olnud tehtud, waid kirjaga mahha tehtud ja kinnitud, siis anti selle tänno mõlllestuseks se höbbest kirjutamise riist temma kätte nende sönnadega, mis seal peal seisid. Seal jures  ollid kõik wägga ligutud. Selle järrele olli Baroni herra köikile üht wägga ausat sogi lauda katta lasknud, kus temma issi ommG- ZwNsga ühhes perremeestega  lõunat sõi ja' Äs «ina wastastiko terwiseks arm joduö Sesuggune koos ollemine olli köigzle koggoni uus ja ligutaw. Parris piddo piddamine ei olnud agga Barsni herra melest läinud. Km nüüd talwe mödas olli ja kewwade omma armsa soja päwadega  jälle sssemele-tulli, kutsus Baroni herra kõik Übia ja Wännamöisa walla perremehhed  Viimseks lihhawötte pühhaks se on Aprilliks s. a. ommale wöeraks, ja tahtis ka seitungi läbbi kõiki - Väljaläinud Abia perremehhi  selle piddule kutsuda, jäi agga nattuke hiljaks. Nimmetud päwal ollid perremehhed Halliste kihhelkonna musikandid jälle tellinud, kes hommiko  warra Baroni herra passunamänguga üllesärratasid. Kello aeal ollid kõik perremehhed  endid kohtomaea jure koggoMd> ja läksid sealt ikka kolm körwo, musekandid omma  lippo al mängides ees, künni Baroni herra treppi ette, kus wallawannem walla nimmel Baroni herrat terretas ja termist sowis. Sealt wiis Baron neid piddo kohta. Se olli üks illus, suur ja kalli tekkidega Zhhitud telk mõisa õue platsi peal, kus sögi lauad, rohkem kahhe saea innimesele malmis seisid. Ühhe laua peal seisid lillede wahhel, kõik need perremeeste ja öppetaja kingitused: möek, kep, peeker, kirjutuse  riist ja pibel. Siis astus Baroni herra ülles puldi peale, tännas essite kõiki perremehhi,  et temma wöeraks ollid tulnud ja piddas  üht armast könnet, sest möda läinud 25 aasta aeast, ja andis ka teada, et temma ommast  mõisast mönneks aeaks muiale tahhab ellama minna; tännas ka kõiki perremehhi, kes sel aeal temma peale möttelnud ja Lssiärranis  kolme perremeest, kes minnewal süggisel temmal ühhe kümne tuhhande rubla makso terminil, nõuks olnud ja ommad pärris tallud, kohhegil sisse pantinud, kust temma sedda tarwitawat  summat kibbedal aeal ülleswötta woinud,  mis nüüd agga jälle kõik tännoga ärratassutud  sanud. Ka lubbas temma seal jures kaks tallokohta parraja hinnaga wallale koli kohtadeks müa, sest et tärmini teise koli jauks siin maldas maid ei olnud. Seal jures sowis temma, et wald 170