nis kibe taplus olnud, kus aga wöit Hollandi meeste poole jäänud; wägewa wasto seismise peale, on ometige Hollandi mehed Olehsoesoe linna ärawötnud, mis peale mässajate peamees  oma allaheitmist neile pakkunud. Hispaniamaalt. Karlistlastest. Möödaläinud reedil, nenda kirjutab üks Pariislane,  rahwa seitungi läbi, oli kõik Parist linn seda juttu täis, et Karlistlased riigiwalitsuse  söameeste käest, nii ülewäga wammuse pihta saanud, et pea-aego hingetumaks, ehk teise sõnaga öölda, n'ago wäsind hobused, tee ääre maha jäänud. Et see enam kuigi kaugel  ei saa olema, kus Karlistlased enam midagit  ei suuda ja nemad armo peawad paluma,  ning riigiwalitsuse alla heitma, on igas nende töös ja tegemises näha. Üks auus mees, kes ise Karlistlaste kuuli läbi haawatud  ja Tolosas pidalis parandamise al olnud ja sääl terweks tehtud, kirjutab Wossi seitungi läbi, mis suguses mõttes Don Karlose ohwitserid  olla: „Peaaego kõik, kellega m'a juttu olen puhunud, on ses mõttes, et nemad midagi  enam ei jõua, waid asjata tööd tegewad ja ka see wiimane rammu katsumine Tolosas arwatakse suuremast hulgast asjata töö olewad.  Mitte ükspäinis wiimased lahingid, mis nad kautauud, ei ole mis neid nii kahtlaseks teinud, ega pole amugi nii suured, kui seitungide kirjutajad neid teinud, waid kõige nende söameeste meeled on n'agu suland, kellel sugugi tahtmist waenlase wasto wälja minna ei ole; osast on weel mõned, keda wägise  senna peab weetama; iga pääwaga kaswab  nende aru, kes Don Karlose lippo alt. riigiwalitsuse lippo alla pögenewad ja juba selle kõrguse sisse tõusnud, et terwe pataljonidest  hädast weel mõned kompagnid järele jäänud." Nenda kölawad säält pool kellad! kui kõik nenda tõsi, kuida seitungid juttustawad,  siis wöib kül öölda, on waeno tuli säält pea üsna kustunud; mis ka wäga soowida oleks. Kiriku-sõnumed. Werna Eliisabethi-kirik. Ristitud: Johann Tamm. Christian Friedrich Toffel.  - Unna Maddisson. Fanny Lina Uuguste Tönnisson. Carl August Mannere.  Surnud: Anna Maria Pukk, 1 aasta wana. -- Leno Sowik, 74 aastat wana. Mahakuulutud: Jaan Tohwer ja Ann Kaasik. Ettewõetud „Landeseni mälestuse asutuseks"  on andnud: J. M. 5 rubla. Summa  67 rubla. Edespidisid andid wöttab wasto Bergwitz. Intressi paberid. Rigas 13. Weebruaril 1876. Sprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. rubl. õprots. rigi pankpilletid 93 „ I. jau wöidopabberid 212 „ li. ~ ~ 211 ~ Liwima pantkirjad ülles ööldud „ „ „ ülles ütlematta . „ 63 Sensuri poolest lubatud. Rigas, 9. Weebruaril 1876. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Keiserlik Perno linna wogtei kohus annab kõrgest  auustatud raekohto käsu pääle 23. Detsembril  1875 M. 2439 tääda, et ärasurnud abielu rahnm  Feodosja Pawlowna ja Jakob Wilippow  Krasnowi päralt järele jäänud 11. Perno Ria alewi kwartalis M al seisaw kruntplats,  kõigega, mis selle peal, awalikult peab ära« müüdud saama; wäljapakkumise terminid on 12., 13. ja 14. Aprilil 1876 ja neljas ning wiimane termin aga, kui seda peaks nõutama 15. Aprili Taädaandmised. (Politsei kohto lubaga.) kuu pääwa peale 1876 kinnitatud ja saamad siis köit, kes seda imobili osta tahtwad , nimetatud päiwil ja igakord lõuna kello 12 sia kohto ette kutsutud oma pakkumist ja üle pakkumist kuulutama  ja siis otama, mis juure löömise poolest saab mõistetud. Peruus, wogtei kohtus 12. Jaanuaril 1876. Oberwogt Groot. M 24. Sekretäri asemik H. Berg. i