kab, kus jures surrejat ärraunnutawad. Agga kirjum on luggu selle paawsti surmaga, kui se ial enne on olnud; kardinalid kardawad mässamist ja sellepärrast katsuwad nad pühha issaliko toli, wäljama rigiwallitsuste tiwade alla marjule panna, et kui middagit pahha peaks tullema, nad siis murreta woiksid olla, et neil middagi karta põlle. Wanna pühha issa wimased päewad, on seddawört waesed, sest et ta sedda, mis temma suur ammet ta käest nõuab, omma ihho nödruse pärrast mitte põlle täita woinud. Pühhapäewast sadik, ütleb üks saksa seitung, wöitleb wanna paawst surmaga. Se woib olla, et kui meie sõbrad neid sönnumid  loewad, ta wanna mehhike jubba ommast waewast lahti on; ehk muido peaks ta wägga kaua surmaga wöitlema! Litawist. Mõrtsuka tööst. Kuus penikoormat  Bauskest emal, on Poneweshi maakonnnas,  Poswoli allewikeni ja seal on 29. Märtsil, kuida üks latti seitung könneleb, üks hirmus töö ärratehtud. Monni päew enne sedda, on üks katoligi usso paater senna omma  ammeti wendade jure wöeraspeule sõitnud. Et ta öseks senna janud, sanud ka temma rided  teisel hommikul puhtaks tehtud. Kui ta hommiko ennast ridesse pannud, põlle ta selle peale möttelnud, et tal ka middagit taskus olnud,  järrel wadata, waid sõitnud ärra; agga warsi selle peale sanud Poswoli wannem paater  omma ammeti wenna käest kirja, kus sees ta kaebab, et temmal 19 rubla taskus olnud ja need olla nüüd kaddunud, ja egga kegi mu neid põlle wötnud, kui se, kes temma rided  puhtaks teinud. Paater wötnud warsi poisi, kes temma tenistuses ja kes neid ridid puhtaks teinud, köwwaste kassile ja katsunud esmalt sonnadega ja parrast keppi hobide läbbi sundida poissi rahha kätte andma, agga kõik olnud asjata. Pois agga, kes teiste ees awwalikult wargaks tehtud, põlle sedda ommas süddames jõudnud ärrakanda, waid wötnud ette, omma leiwa-issale, kes tedda kaunis tubliste  olla läbbi kloppinud, sedda kätte tassuda; agga kuida? keppiga temma kallale minna, ei läinud, waid mis ta teinud? Ta läinud ju di poodi ja küssinud arsenikat (kihwti) osta; essimeses  ja teises poodis põlle tale sedda antud. agga kolmandamas poodis lähhäb se temmal õnneks sedda sada, kus ka küssitud: mis tarbeks  ta sedda prugib, olla ta wastanud: prussakate  tarbeks, kus jures juut middagit pahha põlle möttelnud. Koddo olla pois sedda kihwti pulweriks tampinud ja kui ta omma herrale waagnaga manna pudru winud, olla ta just senna pole are peale, mis herra pool, sedda kihwti peale ripputanud. Wannem paater olla sües kül näinud, et pudru peal middagi olnud, ta arwanud sedda suhkro ollewad. Norem paater wötnud ka weel monned terrad suust ja näidanud wannemale, agga assi janud ikka sisse, et need suhkro terrad olla. Peale söma olla nad kirrikusse läinud, kus monned innimesed  puhhutada olnud, tundnud möllemad, et terwisega luggu mitte ennam õige põlle. Koju tulles wötnud kül sedda ja teist sisse, . agga ükski assi põlle aidanud; öhto olnud jubba wannem paater surnud; norem sanud tohtrite abbi läbbi weel otse kui surma suust peästetud. Pahha töö saab pea awwalikuks: pois tunnistab omma töö ülles; agga peagi on ka assi selge, et need IV rubla põlle kue taskus olnud, waid ta olla neid kojo unnustanud,  mis ta omma kappist leidnud. Pois janud kohto alla. Peterburgist. Kingitus. Peterburgi kauba seitung teab sest könneleda, et Persiamaa Shah kindral-adjutandile, würst Menshikowile, kes temmale wasto olli sõitnud, omma portree ehk pilti, mis prillantidega walja ehhitud, kinkinud, sinnise paela otsas kaelas kanda. Persiamaa Schahi reisist. Wenne seitung „Go!os" ütleb Tsaritsini linnast telegrahwiga  sönnumid sanud ollewad, et Persiamaa  Schah 6. Mail, peale kello nelli parrast lõunat, auro-laewaga ..Kaukasus ja Merkur" senna tulnud ja öhto kello 8 sealt raudteed kaudo Moskwa reisinud. Tsaritsinis olla suur Majestät sure auga wastowoetud. Linna peawannem  Melnikowi herra, on temmale üht kallist kingitust andnud. Kõik se koht, kuhhu auro-laew kaldasse tulnud ja nendasammoti ka kõik lin, olnud Persia ja Wenne plaggudega kennaste ehhitud ja kõik raudtee jama maea sarranud au-tulledest. Kõik rahwas, mis ni 172