wad lükatud saama? Wift mitte. Waadake linna koolide pääwa raamatud Mi» Sääl Spiwad suuremast osast mõistliku ja jöuuka rahwa lapsed ka; sääl leiate niisama palju wölgu jäänud päiwi, maa koolis; aga kes saal selle pärast kellegile trahwi paale paneb. Meie kooli trahw on mitmes kohas otse raha teenistuseks muudetud. Igas kihelkondas  on trahwi kassa, mille rahaga koolidele  tarwilikka asju ostetakse. On siis meie rahwas tõeste nii hull, et mitte paremal kombel  tema käest kooli asjade ostmiseks raha ei saa? Seda ei usu ma ammugi mitte. Wöib olla et see pääw ka enam kaugel ei ole, kus trahwi rahaga walla koolidesse saksa keele raamatuid ostma hakatakse, mida rahwas, olgu ta nii rumal kui on, hää meelega isi wist ostma ei hakka. Ja selle eest hoidku meid Jumal! Koolmeister, kes mõistlik inimene  on, kirjutab sagedaste laste wölgu jäänud  pääwad täis, ja sääl juures jääb ta isi laste ees petiseks, mida üks koolitaja maa paal olla ei tohi. Mis sinna parata, südame  waluga peab ta seda tegema ja mitte muidu. Igast küljest, kust waatame, toob trahw koolile ja tema auule täitsa kahju, ja olgu kuidas taht, aga see asi peab tõeste parema  korra pääle saetud saama. Pangem kooli õpetus nenda, kuidas täädus  ja loomus seda nöuawad. Ärge waewage lapse noort pää-ajut kange paha õppimisega, mis täitsa mõistuse tapja on» Õpetagu koolmeister  mõistlikult seda, mis tulus, tarwilik ja rahwa ning laste tahtmise järele on» Säädgu oma kooli õpetust nenda, et iga tund midagi uudist lapse tääduse riigi sisse toob» Ja waatke, laps on järjest koolis, ning ei jää tundi ega poolt koolist wälja, kui aga kuidagi Võimalik on sinna tulla. Tõsi küll, et see kooli õpetust wäga takistab,  kui lapsed mitte korralikult koos ei käi, aga selle eest on ju meil kiriku wöörmündrid ja kooli wanemad, kes hoolega koolmeistre juhatuse järele selle pääle waadaku, et lapsed mitte ilma asjata pääwi ära ei raiska ja wanemat  kooli kohut hooletuse pärast ära ei unusta.  Hooletu laps saagu teiste ees ilma armuta  koolmeistre poolest häbistatud ja wanem,  kes tõeste puu sarnane tuim on ja muid ei kuula, kiriku õpetajast noomitud ning walla kohtu poolest paamaks ehk pooleks torni pistetud  j» n. e., aga mitte terwe hulk trahwide läbi kooli wastu wihale ärritatud. Nüüd on meil juba enam kui pool sada aastat priiuse  päike paistmas. Mikspärast ei peaks siis mitte iga auuwäärt lapse wanem ka tõeliku prii inimliku õiguse aruliseks arwatud saama.  Palun targemaid mehi seda asja rohkem  järgi mõtelda ja ette panna, kuidas ta parandatud wöiks saada. Pärnlane. Uued raamatud. iii. Wiimaste pääwade sees on meie Eesti koolidele  kirjawara jälle natuke kaswanud ja ühe uue, hää raamatu juure saanud. Nimetatud raamat on „Saksa keele õpetaja Eesti kooli lastele, U. kooli aasta." Kokku pannud ja walja annud: U. Grenzstein» Kui meie esimest kooli aastat, mis minema aasta walja tuli, teise kooli aasta körwa paneme, siis leiame  warsti, et raamatute mahe! kaunis suur mahe on, isiäranis raamatu sisse säädimise ja õpetuse wiisi poolest. Kuna walja andja esimest kooli annet kirjutades häda pärast õpetajaga  käsi käes pidi kõndima ja tema -.püha soowimist" täitma, ei olnud t'al teist kooli annet kirjutades seda mitte enam tarwis teha. Seesuguse ümberkäimise jälgi leiame meie esimese  kooli aasta sees õige rohkeste. Lapsele, kes Saksa keelt õppima hakkab, õpetatakse palju taewalikku asju ja pannakse teda neid paha õppima. Kuidas tääda, ei ole seesugune õpetuse wiis mitte soowitaw. Laps, kes õppima  hakkab, peab kõige esmalt seda õppima, mis t'al kõige enam elus ette tuleb ja kellega t'al kõige rohkem tegemist on. Tääda muidugi,  et ka taewaliku warandusega igal ühel tegemist peab olema; aga kui laps oma Isaga juba kõige esmalt Saksa keelt rääkima peab hakkama, siis on lugu natuke imelik. - Siiski on muid tukka esimese kooli aasta sees kaunis  rohkeste ja raamat sünnib tarwitada. Teist kooli aastat peab selle wastu wäga hääks nimetama. Õpetuse wiisi ja raamatu sissesaädimist  on wäga osawalt korda saadetud. 317