hoolt kantud; sest seda on ka juhtunud, et ükspäinis  ila läbi, mis hullust loomast ihu paale kukkus ja mitte omal aeal ära pestud ei saanud,  hullu haigusse sattunud. Ka on mitmed rohud, mis sisse wöetud wöiwad saada, n'agu kuldsitikatest tehtud (cenwliia kurata) pulwer, ehk jälle ühest rohust  (XZntium spinoBum) tehtud pulwer j. m. Nende pruukimine saagu aga üksi arsti luba, nouu ja järel waatamise all tehtud. Kõige selle juure lisame weel l)r. Sablotski kümme käsku, mis iga ühele wäga tähele panemise  wäärt on. Need on: 1) Igaüks hulluks läinud looma peremees peab sest warsi kohaliku politseile täädustama. 2) Loom, mis rumalaks jäänud näitab olewad,  saagu ilma aeawiitmata ära tapetud. 3) Ära tapetud hull saagu sügawasse maa sisse maetud ja lubjaga üle riputatud. 4) Kõik asjad, kuhu niisugune loom puutus,  saagu ära põletatud; raudsed riistad aga kõik tulipunaseks sojendatud, ja tua ehk lauda põrand hoolega ära kraabitud ja mitmel korral  kange lehelisega üle nühitud. 5) Kallid koerad, hobused ja teised koduloomad,  keda mitte kohe ära tappa ei taheta, saagu üksiku lautadesse kinni pandud ja sääl loomade tohtre hoole all arstitud. 6) Nii kohe saagu kohaliku politseile tääda antud, kui üks inimene kusagil hullust loomast  kistud saanud. 7) Silmapilk saagu õpetatud arst kutsutud, ja niisuguses juhtumises ei tohi ükski arst wastu panna ehk tulemata jääda. 8) Haige saagu kodus ehk haige maeas hoolega arstitud, ja ükski hospidal ei tohi niisuguse haige wastuwötmisele „ei" ütelda. 9) Haige ase olgu waikses, parajalt walgustatud  tuas, ja arst käigu iga pääw kõige wähemalt kaks korda teda waatamas; ja kui haige enesele aitajaid ei ole, siis peab kohalik politsei temale ühe alatise teenre juure muretsema.  W) Km inimene hullu haigusesse ära sureb,  siis saagu ta riided ja asjad kõik ära pö- letatud; ja selle tuaga, kus ta sees oli, nõndasama  tehtud, kuidas ülemal räägitud. Omalt maalt. Pärnust. Waötus —r —r'ile. ..Armas  Postimees!- räägib kirja saatja. Sinu lehe 59. numres lugesin ma ühe —r —r'ist sisse saadetud kirja, kus tema maalt linna tulnud  neiude üle natuke järsku ehk käredaste kirjutab. Minu tahtmine oli siis —r —r'ile selle paale üht wastust anda, kui Sina aga seda oma ..pauna" sisse wastu wötaksid. ..Armas r —r! Teie kirjutade: ..maalt tuleb tüdruk linna, läheb lina aita ja õpib sääl polkat tantsima." Aga see 'pole mitte tõsi. Kes juba maalt tuleb ja linnast teenistust  otsib, see ei lähe ammugi mitte lina aita, waid kohe ..sakste" juure teenima, ja ei ole ka mitte sugugi imeks panna, kui neil aasta pärast  sitsi kleit selgas lehised ja mõni sõna tölplase  wiist Saksa keelt pursib ja ei saa ka neist mitte õmbluse mamselid. Aga just lina aidast tulewad need mamselid wälja, ja need on need Teie arwatud ..töömeeste tütred",  kes Teie kirja järele sellega ühte lähemad  ja meel, et neid jäärmargi aegus palju puu-hobuste juures näha on ja häästi tiiru ratsutawad! ..Seda sõna: ..mana soldati tütred" olete Teie nii järele mõtlemata kirjutanud, ega 'pole sellel ka muud põhjust, kui et need lapsed endid  teistest paremaiks pidawad ja uhkemaid riidid kannawad. ..Teie sõimate linna kodaniku tütrid hernehirmutisteks,  ja weel: „et mõnel sugugi särki seljas ei olla!?" Aga minu arwates Teie neid wift weel alasti kleidi sees ei ole näinud, ei wöi Teie täna pääw m'ule ühte niisugust näidata,  kellel särki selgas ei ole?! Teie oleksite selgemine seda ära pidanud seletama ja Loe põhja pääl ka näitama, kas see nenda on? Sellepärast näikse Teid weel wäga wähe meie linna naisterahwa eluga tuttaw olewat. Peate weel paar aastad linnas elama, ehk siis tunnete  paremine. Ka näikse Teid weel liig auupaklik olewat, kui nimetade neid juba .lilleks."  Jah, õige küll! Lille öiedel on ka palju 259