KUNtskse MWMMsUse et Karlistlased Ksttuke jälle. toimuta»ud ja see kGSWsA Wjtte kM enestest Utnud. , - . Kuni kiri, kuningas. Wfonso Xli. sma svujarge pesle aKAmD awslikult wöera riigi Valitsustele teada annab.  Kiri on Prantsuse keele kirjutatud, mis iga riigiwalitsejale, nendasammuti ka Prantsuse  riigi, kui ka Amerika ühendatud riikide präsidentitele saadetud ja mis umbes nenda olnud: .Meie, Alfons Xli., Jumala armust ja- .rahwa tahtmise järele Hispasmmsa kuningas  j. n. e. Guur Majestät . » « Et Hispania  riik jälle kuningriigiks saanud, oleme meie rahwa nõudmise ja kutsmise pääle seks kuningaks kutsutatud, seda walitseda ja nimelt  selle põhja pääle , sest et meie ülemaga armastatud ema kuningana Jsabella 11. ennast oli lahti wötnud ja õiguse järele meie, kui auujärje pärija, kohus oli trooni pääle astuda, ja Ht Me nüüd sMdinnd, seepchAstMttaWk sest suure Majeststils täähuWma. Jumala armo abiga, loodame meie Hispania riigi asju jäle korra pääle ja selle riigile tema mana raho jälle tagasi saata, sest et köwaste selle üle tahame  walwada, et üks korralik olemine, nii hästi waimulikus kui ilmalikus asjus saät oma õige teel saab hoitud, ja usu prius ülal peetud. Et see kõik nenda sünniks ; näitab meil wäga hädast tarwis olewad, wöera riigiwalitsustega  ennast söbruse teel ühendada ja seepärast palume, et suur Majestät meitega wöttaks ühendada ja sõbralikult meie poole hoida; seepärast on see ka meie südamelik palM, et kyige wägewam Jumal teid suur Majestät oma armo kaitsmise alla wöttaks" j. n. e. See oli nüüd kiri, mis kuningas Alfons teiste riigiwalitsejate kätte saatnud; aga imeks peame panema, kui heitlik üks rahwas, kes juba kül tule ja walo sees olnud ja mõnda piina näinud,  weel on. Igal pool kus kuningas Alfons  onast Mittld, saab ta suure röömo öisksmisega  wastswöetud, aga mis loeme praego seitungide seest: Madxiti rahwas olla seda wäga pahaks pannud, et nende kuningas nii ryttust söaplatstst jälle tagasi tulnud; arwawgd, et ta aga Pampelonas käinud. Et ta ükskord sõaplatsi oli läinud, üsieh rahwas, siis oleks ta pidand ka senist -fentta jääma , künni üks lahing peetud - oleks saanud, kellest näha kumma  poole wöit jääb. ' ° San-Sebastianist. Karlistlastest ei ole kussagil head kuulda, kus nad iial on, sääl tilkuwad nende jäljed paha. Riigiwalitsus  olla nõuks' wötnud üht mere alust telegrahwi  lasta panna mis Inglased oma teha wötnud. Sääl on Karlistlased jälle oma ninaga  wahele läinud ja püüdnud keelda seda tööd tegemast ja olla ka mitto korda Inglise laewä pääle lasknud, aga ometige on nad rahule  sunnitud ja kästud oma kobastesse tagasi minna. 71 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbsga.) Liimimaa landradi kollegiüm ammb see läbi tääda, et talo hobuste näitus ja katsumine, pruw> gitama auupalkade jagamisega see aasta 6. ja 6. Juunil Tartus ja 18. ja 19. Augustil WolmariS saab olema. Migas> rüütlite majas 12. Weebruaril IB7S. 168. s Keiserliko Perno rae kvhtü poolest kutsutakse kõiki neid kelle! 1) ätasurnud Jaan Bruss testamenti wasts, mis 28. Jaanuaril lahti tehtud ja etteloetud ning 2) ärasurnud siit kodaniko Hindrik Lipparti testamendi  masto, mis 31. Jaanuari! lahti tehtud ja etteloetud saanud, olgo mis taht musil, wastoraäkimist  ehk järele jäänud wara pärimise õigust enestel arwawad olewad, seda siis säädusss kinnitatud  Lerminidel selle kulutuse alla kirjutud päämast  armuta 1 aasta 6 nädala ja 3 pääwa aea sees, see on kõige hiljemalt künni 26. Märtsil 1876, siin raekohto ees, kohto koos olemise aeal, olgo ise ehk ühe tarwitaival wiisil wolitud asemiko läbi, seda peawad tegema; jättab keegi seda selle nimetatud  termini aeani tegemata, siis ei sa teda pärast  seda enam mitte kuuldud, waid igaweste tagasi  saadetud. Peruus, rae-kohtus 10. Webruaril 1875. Rae-kohto nimmel ja selle polest: Justits - pürjermeister Fr. Rambach. (M 360.) Sikkertär, Brakmazm. , Worm pabberid wamili nimme kirjade tarbeks, ni hästi saksa kui eesti kele, on malmis trükkitud ka pöikjonedeaa, ja sada Pernus Bormi trükkikoeas.