Mast. Põllotöö riistade, ellajate ja mu asjade näitus. Meie kubbermango üllemad wannemad ollid nõuks wötnud se aasta teist Balti suurt põllotöö riistade, ellajate ja mu asjade näitust ettewötta, mis ommal aeal ja aegsaste enne näituse hakkatust Lgga seitungi läbbi, issiärranis selle sowimisega teada anti, et õige rohkeste pöllomehhi selle näituse peale lähhäks ja iggaüks ka middagi senna wiiks. Nüüd on näitus mödas ja igga mees, kes seal käinud, ka jubba koddo omma töö juves, kus tä könneleda wöib, mis silm näituse peal näinud; agga kuida kuleme, olla wägga pissut  pöllomehhi ja nimmelt tallomehhi seal olnEv sest ossa wötmas. Mis kartus neid kinni hoidnud,  ei tea meie, sedda teame agga, et neid wägga lahkeste wastowöetud, kes seal olnud. Noh lodame, et kui jälle üks sesuggune näitus  saab ollema, siis rohkem tallorahwast senna saab minnema ja iggaüks ka middagit senna näitusele wima. Näitus turis näddala päewad, se on: 15. künni 22.'Juni ku päewast  sadik. Juni ku 15. päewal, lõuna kello 12, allustas pürjermeister Hollander sedda näitust ühhe piddo könnega, mis sees ta selle märatuma rahwa hulgale, kes seal koos olli, kelle seas ka Riama kubberneri herra olli, lühhidelt  selle näituse kaöso ärraselletas. Könne löppetus läks wimaks meie sure ja armolise Keisre Herra Aleksandr? 11. peale, kus jures kõik rahwa hulk kolm kord hurra öiskas ja mängo  koor rigi laulo mängis, ja selle peale kulutas pürjermeister Hollander, et näitus sellega allustud,  ja kõik rahwa stlm-näud kulutasid nende süddame römo. Nüüd tahhame ka lühhidelt könneleda, kus näitus olnud ja mis kõik näituse peal nähha olnud. Sest kirjutab meile üks hea söbber, kes issi ka näituse peal käinud ja kõik omma silmaga näinud, nenda: „Se suur põllotöö riistade, ellajate ja mu asjade näitus olli Ria Peterburgi allewis, Wöörmanni pargi ehk lust aea wasto. Näituse plats olli plangi aeaga ümber piratud, nenda, et need, kes asjo ja ellajaid nähha tahtsid, wärrawast wöisid sisje sada, kui ommale seks pilleti ollid murretsenud.  Esflmesel päewal olli pilleti hind üks rubla, kahhel järgmisel päewal 50 kopp. ja teised päewad 20 koppikad ehk kes kõige aea "peale wöttis, maksis kolm rubla. Näituse platsi peale, möllem pool külge, ollid sured kurid ehhitud, kus kõik näitusele todud lomad ja asjad sees ollid. Wärrawa kohtas, kesk näituse platsi seisab suur salong (sui-maea) kelle ees könne sai petud, ja sealt woistd innimesed,  hinna eest süddame kinnitust ehk kele kastet leida; üllewel teise korra peal mängisid  krono musekandid. Salongi ees rohhelise  platsi peal ollid kaks wee kunsti, kus wessi mitmest torrust ülles wasto taewast purtsas; nendasammoti ka mollemi! pool kulges, pari kuri samba külges wee torrud, kui haani lahti käänsid, jooksis wessi wälja; ka olli seal weikesed  peekred ahhelate otsas, et kellel jänno olli, wöis sealt sedda kustutada. Noh, mis olli seal siis kõik nähha? Oh sa w'a wend! silmad läksid üsna kirjuks,  kõiki neid asjo nähhes, mis senna olli kokko todud ja kui ma neid sulle kõik nimme  piddi tahhaksin nimmetada, siis ütlen, wötta näddaline leüva kot jure ehk teise sönnaga  öölda: aeaksin minna posti tasko lõhki, sest näitusele todud ellajate ja asjade trükki tud nimme kirri ehk register, on 138 lehhekülge suur. Et sa agga wähhegi sest asjast wöid arru sada, tahhan sulle üht weikest pildikest so silmade ette panna ja lühhidet tähhendada, mis seal nähha ollid, ehk se teeb sulle ja mönne teisele lusti, eddespiddi ka senna minna ja middagit  näitusele wia. Noh, panne siis tähhele!  Seal ollid: wägga illusad hobbused täkkud ja märrad sured sõnnid, lehmad, nuum weiksed, nored lomad ja wassikad, sead, lambad ja ka sulg-ellajad; agga ikka kõige parremast seltsidest; mitmesuggused wilja seemed,  kui ka wiljad, ommas täis kaswus ja kõik suggu wägga kunstlikud tööd, ilm otsata paljo Massinaid, suri ja wäiksid, mis ni mitmesugguste  ma tööde jures prugitakse, kõik suggo pöllotöö riisto, mis üks teisest parrem; puddeli öllut ja penikesed napsid, ni mitmest wabrikust, willased ja linnased lõngad ning neist kojutud asjad ja kangad, wöerama kiwwid  ja weel paljo muid asjo, mis ma kõik ei jõua nimmetada; agga wimaks weel üks kunstlik ellomaea, mis nenda olli tehtud, et sedda kergeste wöib ühhest ärrawötta ja jälle ühte panna. Kaks kord päewas lasti näitusele 230