Perno Postimees ehk Näddalileht .H?. tS. 1877 2Uue WernttS, reede 15, Aprilil.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud paamal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Peruus Z. rubla 3G kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register : Kuida Moskitorandas ja põhja Amerika Neegri orjade seas missioni tööd tehtud. Omalt maalt. Peruust:  Kewadist. Pernumaalt: Leitud surnu. Peeterburgist: Kas Wene ja Türgi wahel saab sõda tulema wöi mitte? Üks pilt Serbini söatarkusest. Ema tapmisest. Kurskist: Õnnetusest raudtee peal.  Nowotsherkaskist:  Wee upputusest. Wöeralt maalt. Austriamaalt: Protukollist. Jtaliamaalt: Wana paawstist.  Türgimaalt:  Mässajatest Bosnienis. Kristlaste elulugust. Wiladelwiast: Päris rõuged. Kiriku sönumed. Kuida Moskitorandas ja põhja Amerika Neegri orjade seas missioni tööd tehtud. Põhja ja lõuna Amerika wahel on üks kitsas  maa ja seda nimetakse Wahe-Amerikaks. Sääl on wiis wabatriiki: Zukatani, Guatemaala,  Hondura, Nikaragua ja Kostarika. Peale nende on homiku pool weel üks maakond,  mis peale tuhat penikoormat suur ja mis kaua Inglise walitsuse al oli, aga nüüd oma käe peal on; seda riiki nimetakse Moskitorannaks.  Sääl elawad Indiani rahwas ja nende hulkas on Mosko suguaru kõige suurem  ja roägewam. Indiaanlaste hulkas elawad  juba ammu Neegrid ja Mulattid, ja pärast on ka Hispaanlasi, Inglasi ning Sakslasi  senna asunud. Indiaanlasi ei ole sääl nüüd rohkem, kui 2st,vov hinge. Maa on enamiste mägine, aga laiad ranna ääred madalad, mis ka kõik wäga head rohu maad ja rohi ka mõnes kohtas mehe pitkune, aga mäed on enamiste kõik paksu metsadega kaetud. Hulk jõgesid, mis maaft läbi õhtu poole jooksewad,  kastawad tarwitawal kombel, kuida Jumalast  loodud, seda maad. Ilmad on sääl wäga palawad ja aastas ka kaks aasta aega, kellest üks kuiw ja teine wihmane ning mesine aeg on. Kange palama pärast, mis sääl pool aastat kestab, on sellel wäga raske elada, kes sellega harjunud ei ole, sest et need enamiste  ikka soja-töbe saamad ja sesse ka ärasurewad;  aga kes sääl sündinud ja kasunud, neil ei ole midagit wiga. Muido oleks maa kül wäga hea, sest metsades kaöwawad kallid wiljapuud, mis kallist ja ka wäga mokka pära  li st wilja andwad ja kus ka kõik sugu loomi rohkeste, mis wäga suu pärast, kui neid lastakse  ning roogadeks walmistakse ja meres on ka wäga rohkeste kalu; aga loomade hulkas on mõned, mis inimestele suureks waewaks, nenda kui: kurjad nõelussid, pisukesed liiwa kärbsed ja liiwa kirbud; need on nii kurjad