SOPONI,, SiSZttO o6l,SL^6»!i! no ne^smtt. K). Kor^UlSVttU». kuida temma tunnistusest nähha, põlle sanud egga temmast wasto woetud. Oige: Trükki asjade üllema wastitsuse asjade  tallitaja I. Bogutshewitsh. Messilindude piddamisest. II. Otse kui igga taim ja wössa igga maa peal ei siggine egga kaswa, otse nendasamma ei ftggine ka igga maa peal mee-andjad lilled ja muud taimed. Ülleüldse nähhikse kerge pallaw liwa seggane maa selle polest paljo parrem ollewad,  kui raske wäggew ning külm mulla maa. Igga taim, mis omma ossa met peab andma, sellel peab ka omma ossa soja ollema, sest midda pallawamad ilmad, sedda rohkem andwad taimed met. Sepärrast on se ka kerges  te arru sadam, kuida se woimalik woib olla, et ka messilinnud põhja polises külmema maades  kaswawad ja korda lähhäwad. Wata, pöhjapolises mades on soe aasta-aeg kül paljo lühhem, kui soema maade sees, agga temmal on nago üks wäggewam wäggi sees, met kaswude seest wälja kiskuda, et messilinnukesed  sedda parrem kätte samad ja nemmad sepärrast lühhema aeaga omma warrandust kokko sanud ning tööga malmis on; ka maa niiskus  ei tohhi ial pududa, maid on üllewägga kassulik ning ommane. Agga missuggused ilmad  peaksid messilindude tööteggemiseks kõige ommalikumad ollema? küssid sa, manna söbber!  Selle peale kostan: waggad, kuiwad ja päewa paistsed ilmad on kõige parremad, kus jures agga luhwt mee-auruga peab täidetud ollema. Tuul on nende pissukeste meestele tülliks lendamise jures, teeb ilma willumaks ja kelab met taimedest wäljatullemast ja mis wäljas  on teeb ta nago auruks; wihm pesseb mee mahla woi scchwti taimede küljest mahha ja kui sedda saggedaste on, kelab ta lindusi tööd teggemast; päewa paiste annab suremat pallawust  ja rohkendab taimede mee annet ning on tööteggiatele ommalik. Et ka luhwti niiskus pudumata kassulik, mis mee annet eddendab ja surendab, on sest nähha, et messilinnud neil päiwil, pärrast wihma saddo, ehk kui kaua kuiw olnud, lühhikene aeg enne mürristamise ehk pea tullewa wihma ees, kõige kibbedamast tööd tewad. Taimede õitsemise aeal, issiärranis,  kui nende seas rohkeste mee andjaid on, ühhe wihmase päewa järvele, sojail öödel, waggasil pallawail paiwil, on mönnest päewast küllalt, mil messilinnud omma tallist warrandust  kokko weddanud. Üttelge mulle nüüd ommetige,  kes on se, kes met teinud? kas messilinno  wapper töoteggemine, ehk et messi-puu hästi korras, woi messilindude piddaja tarkuse ja mõistuse läbbi? Ei mitte ühhe egga teise asja egga ussinuse ja tarkuse läbbi, waid se annab sedda, kes taemed lonud ja kennad ilmad  annab. Kui temma mitte sedda kõik otse kui walmis ei teeks, siis õlleks messilinnu waew ilma asjata, korras ollew messipuu jäeks tühjaks  ja kõige mesfllaste piddaja kunst ei aitaks middagi, waid peab kurwa melega tühja puu sisse watama; sest kui messilinnud ennestele ei koggu 30 naela met> siis ei sa nad pitka talwet, mitte omma warraga läbbi ja peawad nälga surrema. Et kange tolline Wm ja wallidad külmad põhja tuled messilinnudele ei saaks kahjo tehha, waid et nemmad rahho sees woiksid puhhata, on kõige parrem, kui nad omma maeade ning warrandusega ühhe ilma kütmata maea sisse sawad kantud ja senna ühhe teise körwa ehk ka ühhe teise otsa nenda sawad  pantud, et nende wäljakäimise augud ühhe! pool, kui kahhes reas seiswad, siis wastastiko, agga nenda, et üks weike ruum nago tceradda,  wahhelt läbbi käib, siis lavadega kaetud ja heinadega kinni maetud sawad ja ka igga puu wahheline ruum heindega täis toppitud, et mes sitased mitte ükspäinis pimmedas seisaryad,  waid neil ka tarwitaw sojus on. Sojus on, mis üht msssilindu ellus hoiab; midda wähhemaks sojus jäeb, sedda wähhemaks jäeb ka temma muidune ussinus ja kärmus, temwa waprus kauh ja wimaks on ka ellu kaddunud. Rohkem 32 kradi soja ei jõua ta ka mitte wäl- 220