selgeks saanud, on 15 tulekahju süütamise läbi, !0 hooletuse läbi ja üks pitkse läbi sündinud;  38 kahju on siis weel, kus ei ole tääda, kuida need sündinud, ehk kust tuli lahti pääsenud.  Morshanski tulekahjust on „Wall. tääd." alamal seisawat telegrammi 29. Mail saanud: .Sule läbi on Morshanski lin, 25. Mail, pea aego kõik tuhaks tehtud saanud. Linna sees on 633 kõige paremat maja ja alewites 428 maja, ühtekokku 1061 maja, maha põlenud.  Aina üksi kaugel linna wiimases otsas on 169 maja järel jäänud, kuhu tuli ei ole ulatanud. Senna juure tuleb weel, et ka kõik wara, mis kellegi! olnud, nendasammuti  ka kõik kaubad, kroonu, linna ja maawanemate  majad, on tule roaks saanud. Kreiskooli  maja, kroonu rentkammer kõige selle päralt  kaptalide ja dokumentidega, riigi panga kassa ja mõlemad linna pangad, on imelikul wiisil tule käest päästetud saanud. Rahwa arwamise järele on kahjo, mis tuli teinud, peale wiis miljoni rubla wäärt. Peale selle, kui see arutu rahwas lausa taewa alla ja muist särgi mäel, oli jäänud, on üks osa koguniste  äraläinud ja muist järele jäänud majades  ulu alust ja pea warju leidnud, muist on aga surnu aea peale ja karjamaale laagrisse  läinud. Tänase pääwaga hakkanud need kes esimese waluga koguniste ärataksid, aega möda jälle tagasi tulema. Tänu suure Jumalale,  kes säält ümberkaudo rahwa südamid on sulatanud, et neile õnnetumatele ülespidamist  muretsewad. Koslowi ja Tambowi linnad  , on Tambowi kuberneri herra Hartingi palwe pääle, kuus waguni täit wärsket leiba, rudid, jalawarju ja 790 rubla raha saatnud. Peale selle on ka säält ümber päris maapidajad  leiba ja raha saatnud ja kauplemine toidust kraamiga, hakkab nagu ueste jälle elama.  Suurem hulk wangisi, on sääl naburis olema wangi hoonetesse saadetud; need mis weel järele jäänud, saamad ka pea ärasaadetud.  Täna on posti- ja telegrahwi tenistus ametisse hakkanud. Õnnetumad kodanikud peawad  õnnetust wäga rahulikult ja ilma nurisemata  kandma. Krimmi saarelt. Wäljarändajatest. Lõuna poelisest Krimmi saarelt kirjutakse Odessa seitungi läbi, et sääl üks Türgi laew, kus umbes  40 wamilit Tatarlasi peal olnud, kes ära Türgimaale tahtnud minna, olla kinniwöetud. Mis nälja pärast tahtwad need wäljarändada? Ei kellegi muu pärast, kui et ei taha wäeteenistusse  minna ja kroonut teenida. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Jugenheimist. Suured  wöerad. Würtembergi kuningana Olga, on 3. Juunil lõuna kello 13 säält Weimaru ära sõitnud ja tahab säält Shweringi Suurhertsogi  wamili juure wöeraspeule sõita, ja sellesamma pääwa pärast lõunat on Austria ertshertsog Albrecht jälle senna tulnud, kus Wenemaa keiser Aleksander, Hesseni prints Aleksander ja nendasammoti ka kõik sääl olewad  Wene Keisre Herra ligi olejad, teda raudtee hoowis wastowötmas ja teretamas olnud. Pühapäawal 8. Juunil, saawad Keiser Aleksander ja ertshertsog Albrecht, oma ligi olejatega, nende auuks ohwitseridest Darmstadti lähedal alustatud wöidu sõitu, waatama minema. Jugenheimist. Keiserina Augusta on 7. Juuni!, pärast lõunat kello 4 Baden- Badenist tulles, heas terwises sta jõudnud. Keiserina saatjad ehk ligi sõitjad olnud Würtembergi  hertsog oma suure abikaasaga. Wastowötjad raudtee hoowis olnud, suur Majestät keiser Aleksander, ertshertsog Albrecht,  Hesseni prints Aleksander, printsessin Battenberg, krahw Adlerberg, krahw Shuwalow,  preisi saadik Darmstadtist ja weel muud suured mehed ja Keisre Aleksandre ligisöitjad  ametnikud. Paale lõunat on suur Majestät keiserina säält Emsi sõitnud. Suur Majestät Keiser Aleksander ja Hesseni prints Aleksander on keiserinat künni raudtee hoowi saatnud. Darmstadtis on suur keiserina Hesseni  printsi ja printsessi Ludwigit terrtanud. Austriamaalt. Asi hapnemas. Dal- 206