wad ja arwawad sest jubba kül ollewad; agga pölgawad Jesust Kristust omma hinge önnisteggiat, nenda, et kõik nende Jummala tundmine middagit wäärt põlle; agga rigiwallitsuS  seisis ikka wasto, egga lubbanud missionärisi  seal tööd tehha. Wöerad missionärid  ei tohtind senna minna ja ommad õppetajad  ei ssnud õiget lubba, pagganaid öppetada  ja neile Jummala sönna kulutada. Nüüd wimasel aeal tullewad sealt kaunid rõõmsad sönnumed. Ni kaua, kui sest saarest  weel üks ossa Inglise rahwa käes olli, siis olli seal ka armo öppetuse kulutust ja ehk Malaiid kül Jummala sönna põlgasid egga kuulda ei tahtnud, kulis Batra rahwas sedda ommetige hea melega; agga 50 aasta eest sai ka segi ossa Hollandi rahwa kätte ja siis just olli nähha, et armo sönna seme olli tärkamas ja tõusmas, agga Hollandi pöudne wallitsus närtsitas sedda jälle ärra, nenda et se pikka möda jälle üsna ärrakaddus, sest inglise missionärid  aeti sealt ärra ja Hollandi oppetajad jäeti senna, kes agga Jummala rigi põllul omma tööga ei eddenenud ja aastal 1842 jäeti sedda tööd üsna seisma; ning missionärid  kaddusid sealt koggoniste ärra. Aastal 1856, astusid kül jälle mönned mehhed Ermelo  linnas kokko ja assutasid missioni seltsi Sumatra saare jauks, agga wanna wigga olli ikka ees, kubberner ei arwanud sedda heaks ja seisis köwwaste wasto; nenda ei läinud töö eddasi, waid olli wanna wisi kammitses, künni 12 aasta eest taggasi Reini missioni selts nendega ühte heitis ja ühhendatud wäes töösse hakkas ja sest aeast sadik on ka nende töö eddasi läinud. Nüüd hakkab jubba Jummala  waim Sumatra saare peal asset leidma ja rahwa süddamid sullatama. Põhja pool on Tobaliö, Batta rahwä hulgast, jubba koggudusi  kokko korjanud ja neid ei olle mitte wähhe, kes öppetuse alla tullewad ja pühha ristmist iggatsewav ja otse nendasamma on ka luggu lõuna pool Silidongis, Siperokis ja Prau-Soratis. Ka seal otsiwad pagganad tõe teed, tullewad ja palluwad endid wastowötta; kelle seas ka paljo Muhamedi ussulesi, kes muido ikka need kõige wastasemad ja köwwemad  on. Sumatra saare lähhedal on weel üks wähhikene saar, nimmega Nias , ka selle peal on Jummala sönna jubba innimeöte süddametes  hakkanud maad leidma ja neid küssima  pannud: ..Mis pean ma teggsma, Zt ma önsaks saan?' Siin küSsid sa, wanna söbber, agga kuldas on siis luggu Jawa saare peal? Noh. tahhan sulle warsi könneleda. Wata, seal on assi paljo pahhem! Se saar on nago masikas, mis üks rigiwallitsus teise näppo wahhelt ärra tõmbab ja selle parrast põlle assi seal eddasi läinud, sgga missioni töö sigginenud. Esmalt  olli se saar Portugali ja Prantsuse rigiwallitsuste  käes, kus middagit ei tehtud; parrast  sai ta Hollandi wallitsuse kätte, kus rahwast  nende wannas pimmeduses kinni peeti, egga ellu künalt ei lastud pöllema südata; 60 aasta eest taggasi, siis olli se rahwas wiiS aastad Inglise wallitsuse al, agga, siis langes ta jälle Hollandi wallitsuse kätte. Jgga wöitja ahnitses sedda saart temma rikkuse parrast  ennese kätte ja ehhitasid, et assi parrem lähhäks, sured uhked kauba linnad senna. Et nemmad ristiinnimesed ollid, sedda tunnistasid  nende kennad ja uhked kirrikud, mis nad ennestele senna ollid ehhitanud; agga ni paljo ei olnud neil mitte usku ja armastust, et waeste pagganatele ka olleksid töe teed wöinud näidata ja risti usku sowida. Ommetige, mis innimesed ei teinud, sedda teggid nende kirrikud.  Znnimesed ei sowinud pagganatele ristiusku  egga elluwalgust, agga Jummal teggi, et pagganad ommad silmad ristiussu kirrikute pole pöörsid. Nemmad näggid neid illusaid Jummala koddasid ja neid tenistusi, mis nende sees sure auga peti, ja nimmetasid sedda ja kõik ristiusku ..uus wiis" ja se näitas neil hea ollewad ja palju heitsid ka ristiinnimeseks;  nemmad piddasid kül kõik ristiussu kombed ja prügid, agga usku kolmaino Jummala  sisse, ei olnud neil mitte. Se olli neil arrosamata, mis se tähhendab: ..Jummala riik ei tulle ilmsi, waid seespiddi teie sees." Nendega olli missionäridel pärrast paljo ennam teggemist, kui pärris pagganatega, sest nemmad kiitsid ennestest, meie olleme otse nisamma suggused, kui teie ristiinnimesed, mis nõuate siis meie käest weel? Ümberpöörmisest ja meleparrandamjsest  ei tahha nemmad middagit kuulda. Ni kaua, kui se rahwas Inglise 362