marsima. Kui sedda ka ei peats ollema, et raudteed lmnadestläbbi lähhäwad, siis jäwad linnad ikka kauplemise pea kohtadeks, egga sa kiwwiteedest kahjo ollema, kui nad seal on. Kaubitsemine on jubba nenda, et kaubad, enne kui nad senna sawad, kuhhu minnema peawad, mitme käe läbbi lähhäwad, sepärrast peawad siis jubba linnad essimesed kohhad ollema, kuhhu neid wiakse ja eddasi kaubeldakse. -- Kiwwi teed sündko pea ilmale. Ommalt maalt. Pernomaalt. Önneto surm. Surm on meie jgga ühhe wimane wöeras siin mailmas,  se on jubba wanna tuttaw assi, agga teadmata on se meil, kus ta tulleb ja kuida ta tulleb, sepärrast peame allati walmis ollema  ja tedda otama, et kui ta tulleb, meid ka walmis leiab ollemast. Laupäewal 6. Aprilil,  on Testama walla, wanna 80 aastane mees, nimmega Mart Brand, kirrikusse Jummala  armule läinud, põlle agga kirrikust ennam  koju taggasi tulnud, waid leitud 9. Aprill!  Pootsi metsast ühhe soo pealt surnud. Wist on ta kirrikust kojo pole tulles, tee pealt ärra eksinud ja korwa läinud, kus surm tedda ärrakutsunud. Kuida kuulda, on temma jubba enne kotto ärraminnikud, mitto korda ärraminnestand  ja mahha kukkunud, mikspärrast siis ka maea perremees tedda põlle tahtnud minna laska, ta wannake põlle agga sest kuulda wötnud, waid läinud ja kuida näeme, on se temma! wimane käik olnud, nihästi Jummala armul, kui ülleüldse siin maapeal käia. Annaks  Jummal temmale rahholist hingamist parrast  omma pitka ello käiko. Tallinnast. Kauplemise kaswamisest. Tallinna lin olli senni aeani, kui tal raudteed weel ei olnud, omma kauba ajamisega kaugel teiste merre äärtse linnade tagga, agga sest savik, kui raudtee omma otsa künni Tallinna wennitas, hakkas kaubitsemine kaswama ja kaswab ka igga aastaga ikka suremaks ning tõuseb kõrgema pulga peale. Üht nisuggust talwet, kui mödaläinud talwe olli, on wägga arwa leida, seal ei olle laewade käimine üht päewa kinni olnud, waid kõik talwe läbbi, on nad igga päew eddasi ja taggasi käia wöinud, sest et nende merri kõik talwe lahti seisnud. Laewade arru, mis selle aasta hakkatufess künni seie aeani sisse-ja wälja käinud ehk se kül paljo surem põlle, kui igga aasta olnud, ommetigs ei woi se kauplemise surust kindlaks kinnitada, waid fedda otsust psawad sällitused andma. Meie sissetulnud laewad on ennamiste auro laewad, mis kõik sured ja neist kõige suremaist seltsist olnud, kelle köhhud wäiksest sagist põlle täis sanud, waid kaunis rohkeste kaupa sisse wötnud. Praego on meil alles neljas kuu käes ja wälja on jubba läinud: 1, rukkid 3! 4,099 tsetwerti, 2, kaero  tsetwerti  , 3, tatrid 14,407 tsetwerti, 4, odre 1i,527 tsetwerti ja 5, linna feemnid tsetwert, mis siis ühtekokko  tsetwerti  wälja teeb. Linno ja takku on 73,778 puuda wälja läinud, ka weel muud kaupasi, nago piritust ja sea harjaksid. Ka sisse todud kaubade arru ei olle milgi kombel wähhem,  kui enne, mis sellest nähha, et se aasta jubba umbes 32,000 palli poomwillo ja 10,026 kulli teed sisse todud, issi weel massinad, raudteede  materjali, raudteede raudi, kiwwi-süssa, wärwi-puud ja lõunamaa puu wilja, mis kaunis  rohkeste sisse todud. Ka sest on nähha, et kauplemine meie linnas kaswanud, sest et aidadest, kuhhu kaubad sisse pannakse, suur pudus kätte tulnud ja häddast rohkendud peawad  sama, peawad jure ehhitatud sama. Peale selle on neil nõu, senna üht suurt aita ehhitada, kuhhu kauba waggonid, mis raudteed  kauvo senna tulnud, woiwad alla widud sada, agga et jama maea jures sedda rumi põlle, siis saab se telliskople pole külge tehtud, agga raudtee läbbi jama maeaga kokko seotud, et waggonid kohhe senna sõita woiwad. Kuida kuulda, on raudtee wallitsusel tahtmine,  linna ja Katharinenthali wahhele ka raudteed ehhitada. Peterbnrgist. Wi ljawedd a m ise st, könneleb kauba seitung lühhidelt nenda: ..Wilja wälja weddamine, Wennemaalt Austriamaale, lähhäb omma soodo eddasi, müratumad worid  üks teise järvele, lähhäwad ülle piiri, mis ütlewad ühhe näddala wägga suur ollewad 141