Lahhingitest, mis mödaläinud päiwil Würtemburgi wäggedel olnud ja mis nad õnnelikult  woitnud, annab Würtembergi tiwisioni  kindral von Obernits söa ministeriumile telegrahwiga teada. Neis lahhingites, Mis meil 58., 20. ja 21. Nowembril Prantslastega  olli, on meie waed kaotanud: 13 ohwitseri  ja 268 underupseri ja soldatid surnud, 4? ohwitseri ja 1345 meest hawatud, 1 ohwitser ja 354 meest kaddunud; hobbuste kahjo on 148 pead. Wangi olleme wötnud 1400 meest, kelle seas 34 ohwitseri. Shwerinist, 24. Nowembril. Meklenburgi  Suurhertsogina on Preisi kunninga käest allamal seisawat telegrammi sanud: Wersailles, 23. Nowembril, parrast lõunat kello 5, 40 minutid. Sinno poeg on kolme päwa sees, kolm lahhingid wöitnud; 20. Batsohes, kus ta 12 suurt-tükki ärrawötnud; 21. Shewilles kus ta 3 suurt-tükki ärrawötnud ja 22. põhja öhto pool Orleansi, kus Treskow kolm külla tormis ärra wõtnud ja 22 suurt-tükki ja 5000 meest wangi wõtnud. Kuida römustan minna ennast Pritso wapruse ülle. 21. ja 22. söddis  Prints Kaarli armee ühtaego ka Orleansi metsa ees ja metsas ning wöttis eila öhto tormis  Orleansi allewi ja panni selsammal ösel weel omma wäed linna sisse. Se olli üks mehhine ja õnnistud töö. Kõige selle jures ei olle ta kahjo suur olnud. Olgo Jummal tännatud, Orleans on jälle meie käes. Siin olli meil Wentsennise ees kolm wägga werrift taplust, kus wahhel wõitsime ja wahhel  kautasime, künni waenlane eila ärrapöggenes.  Meie poolt kahjo wägga suur ja nimmelt  on 2 armeekoor suurt kahjo sanud ja nendasammoti ka Würtembergi wäed, need waprad sõddijad on paljo mehhi kaotanud; Sakseni wäggede kahjo ei olnud suur. Willem. Prantsnfem a alt. Mõnda. Toursist 23. Nowembril. Rigiwallitsus on uhhe palongi  labbi Parisist sönnumid sanud, mis künni  22. Nowembri ku päwani ullatawad. Nende sönnumite järrele on Preislased 20. hommiko Brie ja Shampigni wahhel Prantslaste  kallale tulnud. Taplus turinud hom- miks kella 7. künni peale lõunat kells ühhem. Dukrotsi wäggi olla öse metsa pöggenenud ja teisel päwal ülle Marne jõe taggasi läinud. Kindral Troshu annab taplustest, mis Parist  linna jures olnud, teadust ja kirjutab 2V. Nowembril kello l, 45 mmnutid parrast lõunat:  Preislasid tullid jubba hommiko warra Prantslaste peale ja taplus turis rohkem 7 tundi. Sel silma pilgul, kus Troshu omma sönnumid ärra satis, näitas wöit Prantslaste pool ollewad. Troshu käis kõik omma wägge läbbi, ühhest otsast teise ja igga! pool wöeti tedda sure römo öiskamisega wasto. Kindral Troshu arwab, et waenlane jälle omma täit rammo kokkowõttab ja ueste nende peale tulleb,  ja et nad ueste jälle taplusele hakkawad, mis otse nendasaMma, kui essimene, pääw otsa saab turimä. Peale selle on palong weel Parisist sönnumid  tonud, mis künni 22. Nowembri ku päwast  sadik ullatawad. Möda läinud neljapäwal  ei olle meil taplust olnud, sel päwal seisime rahho, et meil aega olli surnuid mahhamatta  ja hawatute eest hoolt kanda. Kindral  Renaultl jalg sai alt ärrawöetud; kindral Sharriere surnud. Kindralid Paturet ja Boissonnet on hawatud. Würtembergi ja Saksini sõamehhi, kes neist taplustest ossa wötnud, arwatakse kõige wähhemast sadda tuhhat meest ollewad. Nende wäggede ollemisest,  mis Parisi wälja pool würi, kidetaksi wägga hea ollewad, neil on head marjulised kohhad, kus nad seiswad. Jtaliamaalt. Wlorentsist kirjutakse 23. Nowembril; Jtaalased on nimmetud päwal omma parlamenti koos ollemist allustanud ja kunningas Wiktor Emanuel olnud issi nende keskes, ning sedda allamal ftisawa troni könnega  allustud: «Sellega, et Roma linna omma  pea linnaks olleme sanud, ollen minna omma lubbamist täitnud ja sedda ettewötmist kroninud, mis minno Manna issa jubba 25 aasta eest on tahtnud. Jtalia on prii ja issiärranis.  Siit sadik on se nüüd meie assi, sedda sureks ja õnnelikuks tehha. Selle wahhe sees, kus meie Jtalia ühhendust olleme löppetanud,  on kaks rahwast, õnnistud wallitsuste sl, hirmsas söas ja tapluses. Omma söbruse 398