peawad õppima, miskarWH» ° Mirromaalt Jakobi  kihhelkoMast, kirjutakse: Ennamiste jättawkd  wantteMd vwma laste kodduft öppetust hsletuse stssF ja nimmelt sepärrast, et lapsed msihUg! koolmeistrist peaWad öppetud sama. Kahhes küllas, k«s kslisi ei olle, seal lähhM se priskeste eddasi. Ülleüldse on häddast tarwis,  et koddune õppimine hõlega saab järre! katsutud ja selle parrast on laste katsumised Lggas kuus koolmeistre läbbi ja aastas kõige wähhemast üks kord kirriko öppetaja läbbi wägga tullusad, kuida se ka Mihkle kihhelkonnas  peab ollema, (Liwimaal on se seadus jubba ammugi, et koddused lapsed iggas kuus koolmeistrist ja kirriko öppetajast kewwade ja süggise katsutud sawad) kus katsumised ennam ehk wähhem Liwima modi ja sepärrast ka koddune õppimine seaduslikul wisi! eddasi lähhäb. Kosse kihhelkonnast kirjutakse, et wannemad  seal ennestele prügiks teinud, omma laM niwarra kui wvimalik, koli wia, et nenda nende essimest öppetamjse waewa omma kaelast, koolmeistre kaela lükkata, mis läbbi siis mitte Mspäinis koddune öppetus üsna kaddund ja kooli öppetus takkistama jänud. wasto Ma agga kolide üllemad asja teisete pöörnud ja nimmelt nenda, et enne kinnitub koli wannadust  ja koddust öppetust, ükski laps ei sa kooli wastowõetud. Seddasamma on ka teistes kihhelkondades tehtud ja kassuliko leitud ollemast.  Koli kvnwerentsid on ennamiste iggas Öhtoja  Hommiko-, Harjo- ning ka Wirroma kihkelkonnades  petud, agga Lanemaal wägga pissut  ja Läne sarde maal, mitte ühheski kihhelkonnas.  Mönnes kihhelkonnas, issiärranis Harjomaal, on ka kooli- laste pühhad ja piddud  petud, agga mitte iggas paikas põlle need weel prügiks wöetud ehk need ka kül ommast kohhast kassulikud ja sedda wäärt, et pühhitsetud saaksid. Nende seitsme kihhelkonna  kolide tööst ja kassust, on tännini wägga pissut kuulda; kui teadus kirjades neist ka pissut jutto tehhakse, siis ei seisa seal muud, kui agga asjust, mis sest seal öppetakse; kuidas töö eddasi lähhäb ja mis wilja nad kandma d, sest ei la usta mitte sönnakest. Simoni  kihhelkonna kolist ööldakse, et seal ka kirriko sündinud asjo» saksa- ja wenne kele öppetust antaks? jv- -peal? tähhendakse, et se ka seläbbi wolwMik o^a, neid öppetusi anda/sest et senna üks abvk.'koolmeister kõr-wa antud, ja seläbbi selle kolile Üks saksa kele kool, kus 8 poissi, ennamiste kõik wähhema, seal kihhelkonnas ellawa saksnikude lapsed, kelle öppetus ka igga piddi saksa kelt; teised kihhelkonna  kooli poisid, ei sa sest haisutadagi. Jakobi ja Maholmi kihhelkonna kolides öppetakse  ka -saksa ksle luggemist, kirjutamist, orthograhwie  ja peast kirjutust, wenne kele luggemist,  kirjutamist ja kramatikut ning peale -selle rehkendamist, geometrie, geograhwiat, loduse sündinud luggu, feihendamist ning laulmist,  Maholmis ka mailma sündinud luggusid  ja Jakobil ka eesti kele orthograwie ja peast kirjutust, mis Maholmis mitte ei pea öppetadama. mis agga meie arwates mitte oige ja seaduslik põlle; sest kui üks eesti kool omma emma kele pea-öppetust ärra salgab ehk körwa lükkab, põlle seaduslik. Jummalale olgo tänno et meie kooli assi, ni wäljast kui seestpiddi, hea tük maad eddasi  läinud, agga sellegi parrast ei woi meie weel ki ta, nüüd on kõik hästi korras; ei mitte, waid seal on weel pudust küllalt, mis parrandamesi  tarwitab. Se üllem ja pea assi on, et suremast hulgast, koolmeistred alles wägga pissukese kannika otsas, se on, et nende palk ehk palga assemele antud maad, liig weiksed on. Suremast ossast on neil kahhe tündre maa rukki külmi maad käes, mis kreditkassa polest 45 rubla wäärt arwatakse, kuida woib ta sellega aasta ülle ellada? Kui ka wöib öölda: Koolmeister on suwwel prii, siis on tal aega kül omma maad harrida ta ei prügi süllast piddada. Kõik wägga hea, agga meie ei woi siin jures nimmetamata jätta, et temmal ka suwwel omma koli asjadega, kui mitte allati, siis ommetige wahhete wahhel teggemist ja üks poismehhine sullane nõuab jubba prii sogi jures 50 rubla aasta palka. Kuida woib siis üks koolmeister, kes ommetige na ese mees peab ollema, 45 rublaga, omma leiwa peal aasta läbbi sada? Kui assi kauaks nenda jäeb ja kooli kohhad ei sa parrandadud ja nenda seatud, et koolmeister ellada woib, siis jaewad nad kül tühjaks ehk peab hädda parrast mees sisse pandama, kes ennam paljas nimme kandja 28