paljo kangemad ja köwwemad, kui teised. Riete assemele tewad nemmad ennestele puukoordest  laiad wööd, mis nad kirjuks wärwiwad  ja ennestele ümber kehha sidduwad ; muid ridid nad ei prügi; ommad juuksed sidduwad nemmad ühhs puutükki ümber pähhä kokko. Lähhäwad nemmad sõtta ehk innimese jahhi peale, siis sidduwad nad ennamiste käe-warde ja pölwede ümber puu oksi; suur terraw nugga on neil allati käepärrast ja et nemmad wägga äkwihhaga on, sepärrast peab se neil allati käepärrast ollema; ni pea kui ta wihhaseks saab, on nugga temmal kohhe käe. Neid on seal mitto suggu arru ja igga suggu arrul  omma pealik, agga ommetige on nemmad kõik Hollandi wallitsuse kasso allused. Nende toidus on ennamiste risi tango, agga peale selle söwad nemmad wägga heamelega sea lihha, ussa, rotta ja konni; joma ajaks armastawad nemmad kanget arraka wina. Nende usk ja jummalatenistus, on kurjawaimu  tenistus. Ommalt maalt. Pernust. Nattuke üdist. Wata manna söbber, mis sulle na nelja stlma al öölda tahtsin.  Se olli, kui hiljoti mo juttul ollid, olli sul mönne asja ülle nurriseda, mis siin raske sada olla, ja nende seas olli ka kaebtus, saelveske  möldrite ülle, et neil ial malmis saetud laudi anda põlle, kui wahhest neid häddast karmis. Juhtub mönni surrema, siis peab ommetige laudi ollema, kellest puusärki woib kehha, sest palgid seks ei kõlba. Ütlesid ennesel  ehhituse selle parrast seisma janud, et laudi potte olnud; agga wata, nüüd moin sulle öölda, kus neid õige rvhkeste ja oddawalt  sada on, ei olle ka kaugel, üsna käe jalla jures. Kui sa suurt Ria ulitsak kaudo surno aea pole iähhäd ja õlled trahterist ..Stadt Riga" möda sanud, siis hakka agga parremat kat körwa watama, künni sa ühhe pitka ja rammusa korsna näed, senna minne sisse, sealt sa neid saad. Mis und sa näed Postimees;  kostad sa mulle wasto, sealt saab kül häid jahho, agga mitte laudi, sa mõtled ommetige Simmo auro jahhowesket?—Jah söbber, sedda ma mõtlen kül, agga seal ei jahmatada mitte ükspäinis jahho, maid seal saetakse ka laudi. Nüüd näddala kahhe kolme eest taggasi, pandi sealadne mässin ka sagisi weddama ja nüüd leikab ta, et tolm tagga. Sellega on siis meie linnas nüüd jälle üks auro saeweske, kust iggal aeal laua tomp sada on, kui sedda tarwis. Se olli siis se udis, kellest könneleda tahtsime ja sedda olleme selle nõuga teinud, et assi teadawaks saab, kus uus laudade hallikas assunud; agga et lauad oddawad, sedda ütlen tassa, na et weske perremees  ei kule, muido panneb ehk wahhest pahhaks, et ma sest ragin, et kaup oddaw on; agga sa woid sedda ka omma naabrile öölda, et sealt oddawalt laudi sada, siis lähhab assi nago laiemale ja need awwitud, kellel laudade pudus käes. Weske meistrile sowime näggemata  head onne ta ettewötmisele ja et laudade otsjad ja ostjad laudade kallale, nago prussakad  pima kausi kallale jovkswad. Kwittung. Samara näljaste eestmurretseja  peakomite on allamal seisawat nimmekirja  selle sowimisega meie kätte saatnud, sedda meie lehhes ülleswötta, et seläbbi teada anda, kui paljo ja kust peale wimase teadaandmise,  parrast Januari kuu löppetust audid  nende kätte sadetud, ja need on nimmelt rubl. kopp. Helme kihhelkonnast Leppiki wallast 20 Helme wallast 10 12 Perno Nikolai koggudusest 67 40 Põltsamaa kihhelkonnast. ..... 181 Tartust üllema õppetaja Schwartzi läbbi Jaani koggodusest. .... 277 Lätti koggudusest 4 78 Universitäti koggodusest 2 Luniast . 15 95 Räbbina kihhelkonnast. ...... 41 Sangaste kihhelkonnast 117 50 Kirriko wöörmündre herra G. v. Stryki läbbi: Potti mõisast ja wallast ühtekokko . 73 Willandi-Köppo kihhelkonnast . . . 310 Sure Jaani............ 23 80 Helme kihhelkonnast meel 2 Weikese Jaani kihhelkonnast .... 38 Tartust Maarja koggudusest .... 51 Wändra kihhelkonnast .... . . . 1W 339