WWW et' Ml kaUhsmajas makkeriHtM asjaW^talitajahHMdaenesele «õnda-'raha paberid Kui ts sääl kaubamaja' ees seisnntz, on korraga üks kaunis  uhkes riides, täie kehaga mees, umbes M aastat wana, tema juure tulnud ja temale  nõu andnud, temaga juudide kirikusse minna- Talopojal ei ole ka selle wasto midagi  olnud, maid läinud ligi, aga tema seltsimees  on teda, ei mitte zuudi 'kirikusse, waid ühte kõrtsi wttnud, et enne, kui kirikusse lähäwad,  klaas õlut jua. Senna sisse minnes näinud ta mitto meest ninatpidi koos istuwad ja rsHa-Mähe-MMa mängiwad, kellest ka tema  seltsimees, kphe -osa wötnud Pitkema pealt waatawife Deale Vn ka talopoeg üht saea taalrist paberit sisse pannud, mis iseenesest mõista, teised tema käest arawöitnud. Et oma kahju jälle tasutud saada, pannud ta teise saea taalrise Mberi ses.lostKses sisse , et see esimest pidand tagasi tooma; aga wõktä nap- läinud teise järele ka külamehe tasku, siWHMMd;ta-kaks saea taalri suurust paberid  ja suurust paberid)  mis ühtekokku UM marki wälja teinud,  sisse» Kui nüüd talometze raha paberid Wk auusa külamehe taskus olnud, on ta laua äärest Ülestõusnud ja uksest wälja läinud. Seda nMes tahtnud tslopoeg takka järel minna, aga' teised 'pole teda lasknud. Kui wiimaks uksest oli wälja saanud, ola üks mees temale wasto tulnud, kes ennast kiitnud kohto saksa olewad, kes iga õnnetumat ja kellele ülekohut tehtud, saab kaitsma. Kui nüüd talupoeg oma õnnetust temale olla kaebanud, on ta Lubanud kelmi wäljasaata ja olla teda mitto ulitstt läbi, ühe maja ette wiinud, ning öõlnud, et kelm sääl elada; käskinud talopoega sisse minna ja saäl saada ta temaga kokku. Talopoeg  läinud sisse ja küsinud, aga keegi 'pole kelmi sääl näinud ja kõik olnud temal tundmata. Kui jälle wälja oli tulnud, on auus kohto saks kadunud ja ehk talopoeg kül oma kahju kohtule ülesandnnd, ei ole kohus wöinud teda awitada. waid pidand omast rahast  ilma jääma. Ragufast. Tüli asjust. Säält kirjutakse  5. Augustil: Eila õu Ktekis svso Türgi söameest, mis Konstantinopoolist senna saadetud, laewa pealt mäele läinud. Mostan  linna ülem on neile 150 l) meest jalawäge,  2 suurttükki ja 100 ratsa meest appi saatnud. Mässajad on Kleki ja Mostäri Vahelist kindlust, mis Mislina juures, eneste kätte woitnud. Lahing. Säält kirjutakse, et 5. Augustil  Türgi söameeste ja mässajate wahel kaunis kibe lahing olnud. Türgi wäed olla Trebinjest wälja, mässajate pääle läinud, kes saal mitmed kohad olnud põlema süüdanud, ometige ei ole n'ad massajate peale wöimust saanud, waid on pidanud Trebinjesse jälle tagasi  minema. HispaWiMMMMlt» Rööwimine ja riisumine,  ei ole Hispaniamaal mitte enam wöerad  ja tundmata asjad ja iseäranis on Karlistlased  wäga nobedad sette paale. Madritist  kirjutakse 7. Augustil, et nad olla sõnumid  saanud, et rööwled Bartselonnast Saragossasse  minemad raudtee masinat, sääl wahel  tee paal, kinni pidanud ja reisijaid, kes wagonites raholiselt istunud, puhtaks riisunud.  Bartselonna sadamas olla üks laew ärapõlenud, kus juures paljo inimesi surma sa paljo haawatud ning wiga saanud. - Bermeo  sadam, kette peale söalaewast ..Wittoria" lastakse, olla pea üsna ärapurustatud ja kuida Mirandast 6. Augusti! kirjutakse, on kindral Loma oma abiwägedega, mis ta saanud, hakkanud Wal-Menasse minema. Kindral Blanko on oma ülemat walitsust Guiputskoa mägede üle, käest äraandnud ja ennast teenistusest kogoniste lahtiwötnud; ei taha selle tüliga enam tegemist teha. Kiriku-sönumed. Perus EliLsabethi-kirik. Ristitud: Adolf Kontus. - Carl Heinrich Martinson. Theodor Hermann Blümel. - Marie Palberg.  Adolf Christian Urbanowitsch. Martha Alide Lipp. SuLNud: Mihkel Lelow, 59 aastat wana. Karl Kolla, 2 aasMP Mwa. Mahakuulutud: Hans Saard ja Annette NatMe KLasen. 279