ja Prantsuse riikide wahel ikka koerad aukuwad  ja rahwas pörmis teine teise paale waatab,  mis iseäranis Prantsuse poolt rohkem sünnib,  sest tuleb siis, et üks weike kömin suurt kohutust toob. Kõige suurem asi, mis ühe jäädama rahu eest seisab ja ka selle eest seisab, on kolme keisre kokko heitmine ja ühendus, see on kui üks tugew wölw, mis nii hölbsaste sisse ei woi langeda, ega äralaguneda; selle pääle woiwad nad julged olla, et see kõikumata saab paigale jääma. Seisab see, siis ei karda ka Eüropa poolitika maja, maid jääb wiibimata seisma, ja kuida targemad mehed ka kõnelewad,  ei pruugi keegi sest kaksipidi möttelda, et nii kaua, kui nemmad ühte jääwad ja käsi käes käiwad, ei midagit kurwastust ega rasket  muret rahwa, see on: riigi alamate kaela ei pea tulema. Selle eest hoidko ka Jumal, kelle käes maailma ohjad! Omalt maalt. Riast. Koerde hullu tõbi nähikse see aasta ohto poolises riigi jaus enesele aset teinud olewad. Soomemaal, kus seda kaums laialt leida olla, on kõik ärakatsutud, et see enam laiemale ei laguneks, aga ükski asi ei taha aidata. Tartus teha see tõbi rahwale suurt hirmu, nenda et juba ette nõu peetakse, kuida seda teha, et see tõbi sääl ei saaks wäljahilmuda.  Wilna linnas on seda tõbe ka juba kaunis sagedaste näha olnud, kuida säalane  seitung sest kõneleb; Rigas ja siin Perno ümberkaudo, ei ole sest meel kuulda olnud; kas jääme siis üsna ilma, wöi tuleb see hiljem. Õnnetus raudtee pääl. Peeterburgi  Wene seitung toob neid sõnumid, et Mitawi raudtee pääl, 70 wersta Mitawist eemal,  üks hobune kõige koormaga masina alla jäänud. Hobune olnud kohe surnud, aga mees raskeste haawatud ja wiidud Mitawi haige majasse. Kuld pulmad, on wäga aruldafed, aga ometige tuleb neid ette ja on wist suure tänu wäärt, nende poolt, kes seda päawa näeb. Jumala arm on neid hoidnud ja kaits- nud ja tema arm on ka neile termist kinkinud, teine teise körwaS elada. Seda röömu pääwa on Ria linnas konsul G. J. Hartmann oma abikaasaga näinud: 12. Mail on nemad oma kuld pulmi pidanud. Sel suurel pidu paamal, on auuliko Jubeli paaril mõnda rõõmu walmistatud ja nemad ülemaga unustatud saanud.  Peaks sel abielu paaril, kes sel paamal,  rohke wamili liikmete keskes, oma auupääwa  pühitsenud, meel õige kaua seda rõõmu olema, oma ka pürjerite armastust, mis ta oma pitka elu aea sees oma armastusega nende wasto, on kaswatanud ja palamaks teinud, maitsma ja enast sest rõõmustama. Üleüldsest mäeteenistusest. .Mall. tääd." awaldab kaks reihsraadi hääks arwamist,  mis suur Majestät kõigekõrgemalt kinnitanud,  ja need puutuwad üleüldse wäeteenistuse  saadusesse. Et üleüldse wäeteenistuse saaduse  151 paragrahw mitte selge ja kõigil arusaadaw  pole, on reihsradi kohus seda mähe üle pulerinud ja seda olla suur Majestät hääks arwanud ja kõigekõrgemalt kindlaks kinnitanud.  Nimetatud paragrahw on, et sest parem  aru woib saada, nenda muudetud: „Kui keegi terwise puuduse pärast paranduse alla on antud ja weel ueste peab läbiwaadatud saama, ja need kes kutsumise aeal ei ole tulnud,  saamad niikohe läbiwaadatud ja kui järelkuulamine  löppetud, kui kõlblikud on, teenistusse  wastowöetud. Need aga, kes nende asemele teenistusse antud, saamad teenistusest lahti ja astuwad oma Usu numre järje järele tagawarra mäe sekka, kui need, kelle asemele nad wälja astunud, wasto on wöetud." Teine reihsraadi hääks arwamine kõneleb, mis neil tähelpanna tuleb, kes wäljamaale tahtwad minna ja selle tarbeks passist pruukiwad.  Sääl ööldakse: Noored mehed, kes pärast 1852 aastat sündinud ja üleüldse waeteenistuse  kohuse al seisawad, neil on tähelpanna  : ' 1) Noored mehed, kes pääle 18 aasta manad,  saawad aga siis wäljamaa passid, kui nad selle üle, missuguse jauskonna al nemad üles woetud, üht tunniskirja ette näitawad; on tema aga juba selle aruline, et numert peab wötma, ehk et ennast prii teenistusse andnud, siis peab ta ka selle üle tunniskirja 171