Perno Postimees ehk Näddalileht M -- »/v»» t«75 llnes , neljapäew 14. Junil.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord walja ja nimmelt igga neljapaewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla SV kopp. Ses Linnade prukimisest. 111. Ommalt maalt: Riasti: Keisre Herra reisist. Kirriko Margusest. Mõistatuse wäärt sündinud assi. Keisre Herra Wini linnas. Tartust: Piible seltsi tööst. Libawist: Jummala  kaitsmisest. Peterburgist: Keiserlikud reisiad. Raud sild. Kroonstadtist: Laewade käimisest. Pitk teereis.  Odessast: Ellasate tödbest. Kiewist: Leikuse lotusest. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Persiamaa Shah. Austriamaalt: Wenne Keisre Herra wastowötmisest. Schönbrunnist: Tänno jummalatenistus. Prantsusemaalt: Präsidendi kulutus. Hispaniamaalt: Jälle uus pahhandus. Uemad sönnumed. Linnade pritsimisest. m. 5) Mis kassu ehk kahjo linna teggemisest  saab? Se küssimine on kül nattuke raskem wastata,  kui küssida. Zgga asjal on ikka wähhemast  omma kaks külge, üks walguse ja teine warju külg; sellepärrast peame sellest asjast, nipaljo, kui wöimalik, temma mollemaid külgesi  tähhelepannema ja tundma õppima. Kui sedda asja temma walguse küljest waatame, siis on se ses selgeste nähha, et kus ial Linna teggia rahwas siin maal on, et kõik nende ello seisus ja jõu kord ühhe hea ja tuggewa järje peal on, kellega ühheö ka innimeste enneste wäärt ollemise tundmine ja ello kombede puhtus,  jöudo möda jaggatud kooli öppetuse juhhatusel,  ülles on kaswanud ja eddasi läinud. Sest mis innimesest kaswatakse, sedda temmast ka saab. On innimene ühhe rahwa seas ülleskaswanud,  kus weel mitte paljo issiennese wäärt ollemise tundmist ei olle, siis ei käi ka temma mõtte wiis mitte kaugemale, kui üksnes kõige haddalistema wiisikaliku tarwituste peale, se on: söömise, joomise ja maggamise peale; kõik muud asjad ei lähhä temmale paljo korda,  se on: ei putu temmasse. Ühhe kehwa rahwa jures ei olle koli öppetuse! ka mitte sedda sowitud jöudo, kus innimene ka tasku warrandusega omma wäljaspiddist ello korda ei woi seada. Kui jõukama ja parrema ellukorraga rahwast  tunnukse jubba umbes 30 aastat taggasi, kes linna teggiad on olnud, se on: Willandimaa  jäult Pernomaa-, põhja hommiko ja löunepolised  Lätti maa rahwast, künna muial ennamiste kõik ühhe wägga kehwa ello järje sees ollid. Wimasel aeal on ka linna teggemine  ennamiste kõikide terrasemate Eestlaste juures prügiks sanud ja sest sadik nende kõikide  ellukord parranenud, et se kül ka mönnest  tükkist üksi mitte sellest ei tulle waid et seal ka mönned muud asjad kergituseks on.