kes, et ma kül jwahhest ühhest teise kõndisin ja meelt lahhutasin. Se olli mul nattuke wasto meelt seal seistes, et paljo wöeraid innimesi sealt möda käisid, ja mind ikka seal näggid seiswad. Lätlased ja Sakslased ning laewa madrused käisid sealt möda, tyaatsid ja naeratasid,  kui näggid kuida Eestlased omMa kaupa kiitsid, mis ommetige omma niiske ollemise polest kita ei sündinud. Kõige ennamiste olli mo meel sellepärrast wägga pahhä, et Sakslased  sedda näggid ja kuulsid, lähwad nad omma  male, siis rägiwad nad seal muidogi omma  rahwale, kuida eesti rahwas oskab petta ja kawwalust tehha, ning nenda saab meie armas Eesti nimmi ka seal maal sedda wisi teotud. Postimees: No egga's ommeti Sakslased meie keelt ei mõista? Zakob: Weel parrem! nisuggust selget ja kerget keelt, kui meie armas eesti keel on, mis meie iggaüks ni ilma õppimata selgeste ja lahkes  te wöime räkida. Wa puddi saksa keeltgi patterdawad meie rahwas jubba järrele, issiärranis,  kes linna paikus teniwad, kui ka mitte rohkem, siis ommetige: morgen ja morgen kuled  sa igga ulitsa peal ja teine jut? seal armas  ma keel aita, wimane ots on jälle adeee. Noh, kui agga pöhhi al, ja kork peal saksa kelest on, olgo siis wahhe paikas, mis tahhes; ta on ikka saksa kelega hakkatud ja loppetud. Kui jubba meie rahwas saksa kelest woib arro sada, mis ommetige paljo raskem on kui ma keel, slga öette siis, kui kegi issi sedda raskeks  panneb ehk sedda räkida häbbeneb ja tahhaks  sedda ikka teise wisi ja murde peale pöörda. (Järg jäeb tullema.) Ommalt maalt. Peruust» Pöllomeeste seltsi koos etlemisest. Perno makonna eesti põllumeeste  selts olli IV. Zanuari ku paewa peale kokko tellitud, kus siis manna eestseisus omma ammetid ue kätte andis ja uus eestseisus omma  tööd peale hakkas. Seltsi liikmid olli agga wägga pissut kokko tulnud, woib öölda, mitte neljat ossa; mis assi neid keelnud tultemast,  on teadmata. Wanna wisi ja prügi järrele lugges präsident wimase koos ollemise protokolli ette ja siis ka aasta arroandmist, mis jubba wimase koos ollemises sai etteloetud,  agga mönne liikme sowimise peale, kes wimase! korra! seal ei olnud, nüüd ueste loetud  sai. - Selle peale lugges präsident wastastiko  tullekaitsmise kassa põhjus kirjad ette, mis järrele pikkem läbbi räkimine tulli. Parrast,  kui sellega walmis ollid, siis said neile seltsi liikmetele, kes seal ollid, aasta pilletid wälja antud ja ku rahha wastowöetud. Peale selle, kui selle tööga ka walmis ollid, sai tullewase  kokkotullemiste pärrast nöu petud ja uhhendasid seltsi liikmed nenda, et Webruari kuul Wändras ja Märtsi kuut Torris kokko tullewad. Kokko tullemise päew jäi 7. Küünla ku päewa peale. Akiast. Õnnetumast surmast. Detsembri  ku 3l) päewal parrast lõunat on üks tundmata naesterahwas kummuli werriste silmadega  Düna jõe jeä pealt surnud leitud, Ta rietest arwata, on ta tallo seisusest, kes wist modaläinud õsel jowastand peaga maddemete  pealt jea peale kukkunud ja senna surnud.  Sel osel olla ka kauniste lund saddanud,  mis läbbi surnud kehha enne põlle leitud,  kui lummi ärrasullanud. Tännini ei olla kegi weel tedda ommaks tunnistanud, ehk tedda otsima tulnud. Teisel päewal parrast lõunat, se on wanna aasta wimasel päewal, on töömehhe Matwei Leonowi wie aastane poeg just sel aeal, kui wannemad põlle koddo olnud, liwa august läinud liwa toma. Otse kuida sedda jo mõnda kord jubba olnud, et liwa ehk krandi aukudes, mis alt õneks kaewetud, õnnetused olnud, nendasammoti  olla ka se wäetike liwa aukus surma  leidnud; ma langenud peale ja lämmatand  tedda ärra; ehk kül tohter ruttust seal olnud, ommetige ei õlle se tal õnneks läinud, lapsokest hinge sada. Kes issi lapse wannemad,  tundwad kül, mis sugguse süddame ahhastusega nad wanna aasta seest ue aasta sisse astunud. Tallinnast. Kolera többest. Tallinna  rahwas on ühhel aeal ühhe pallumata wöeraga kokko sanud, kus nad tedda koAAo- 29