res ollid wigga sanud, 57 olla neist wägga purrustud, kellest ei arwata ennam asja sawad. Üks neist kõige parremaist kolipoistest, sellel sanud pea wägga ärrapurrustud, temmast ei arwata ka kül mitte ennam ello loma sawad. Kõik se õnnetus olla sest tulnud, et raskus wägga liig suur olnud ja kõik haampalgid korraga ali katki läinud. Siin selle müratuma  õnnetuse jures woib kül õigusega küssida: kes peaks siis kõige ennam laido ehk süüwäärt ollema, kas need, kes sedda maea ehhitanud, ehk need, kes sedda holetumal wisil parrandanud,  woi need, kes üht wanna maea uema tarwiduste  tarbeks prukinud? Meie arwates peab siin iggaüks omma ossa süüd omma öllade  peale wötma ja sedda kandma. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kindral v. Manteuffeli  könne, mis ta Belwortis piddanud, käib ennam ehk wähhem Prantslaste peale, kellest selgeste nähha, et neil, kui ühhest teisest mödalähwad,  künas nukkid kokko putuwad. Könne on umbes nenda: ..Nüüd on Prantslastel asja issiennastega rahhu olla; suur parade Longkampsis  ja siis mokka pärralised sönnad, ühhest  wöito sanud Saksamaa kindralist, woiwad ka kõige kurwsmad süddamed, kus jubba isstennese  uhkus õitsemas ja tagga torkimas, jälle romustada. Meie ei woi sedda kül selle parade  seest mitte leida, et Prantslane, kuida Parist seitungid könnelewad, wäggew kül õlleks, ja et Eüropa rahho sedda nõuda, et Prantslane  jälle wäggew õlleks. Selle parade seest on waewalt ni paljo wälja paistnud, mis kindral  v. Manteuffel seitungide sönnumite järrele  Belwortis mõnne päewa eest olla öölnud, ja nimmelt, et Prantslane lühhikese ajaga jälle sesamma saab ollema, mis ta enne olnud. Tuttaw assi on se, et Prantslased kalkuni karjast mõnda ennesele ommandanud, ja heamelega  kõrges ülle teiste tahtwad seista ja omma sabba laiale laotada; armastawad suurt karra, kelle tagga agga middagist põlle. Berlinist. Jesuitid, kedda rigi seadus Saksamaalt sundis wälja minnema, on kuida seitungid juttustawad, Inglismaale Lankashire uut ello kohta leidnud. Seal on wennaksed Stapleton, neid, peale selle, kui nad Prantsuse,  Belgia ja Inglismaad ollid läbbi käinud, sure rõmuga wastowötnud ja üht mõisat nende wallitseda ja prukida andnud, kuhhu nad ka warsi üht kloostert ennestele assutanud. Üks teine seltskond saksa jesuitisi on Stonühorsti ja Buenose assutanud ja ellama janud. Rahha selletused Sakslaste ja Prantslaste wahhel, on pea selletud, wimane milliarde ka pea tassutud; ütlewad ennestel paljast 60 miljoni weel pudu ollewad, siis olla kõik jaggo käes, et Sakslastega woida tassa tehha. Hispaniamaalt. Karlistlased. Mingo nüüd aega, mis lähhäb, agga kõik näitab nenda,  et wõimus wimakski Karlistlaste kätte jäeb ja nende hiljoti sündinud wabbatrigi wallitsuS eest pöggenema peab. Karlistlaste hulk kaswab  aeg aealt suremaks, sest et üht linna teise järrele ärrawöttawad ja rahwast enneste alla sunniwad. Onneto riik, mis issiennesega ridus;  seal ei tahha egga woi assi ni pea heaks minna, egga lähhä ka enne, kui wäggewam nõdremat ärrawöidab. Perpignanist kirjutakse  3. Zulil: Pergna lin, mis Katalonies kuida Hispania raealt kirjutakse, on ühhe kaunis  wahheda wastastiko lahhingi piddamise peale, Karlistlastest ärrawöetetud ning ärrawöetud,  ja selle linna hoidjad söamehhed, 500 meest, Karlistlastest mangi wöetud, mis nüüd kui söa wangid, nende wallitsuse al peawad seisma ja aega otama, mil jälle ükskord priiks samad. Madritist kirjutakse 2. Julil: Sönnumite  järrel, mis hiljoti Alkoist tulnud, on seal wimase mässamise aeal 50 meest surma ja suur hulk hawatud janud ning 10 maea ärrapöllenud. Hiljemad sönnumed, mis seitungid Alkoist towad, on kül wägga kurwad ja pöllastamise wäärt ja ajawad igga wähhegi liggimese armastajal  ihho karwad püsti. Seal olla mitto tuhhat töömeest mässamist teinud ja nõudnud, et nende päewa palk peab surendud sama, ja et nende tahtmist nikohhe põlle tehtud, suurt tülli ja mässamist teinud. Pürjermeister, kes neid waigistada katsunud, ja shandarmid politseile 240