gewust kätte saab» Kindral Waidherbe arwab  Sakslasi kõige wähhemast 1W tuhhat meest temma wasto olnud» Jubba lõuna aeal hakkanud Prantsuse wäed taggasi tagganema.  Lillest, 9. Zanuaril. . Surem ossa kindral  Waidherbe söawäggedest tulleb sta taggasi. 23. kõrist, ennamiste militsed, ei olle muud, kui ründed järrel janud. Kindral Dubesson sanud köhhust hawatud ja tulli sia taggasi. Perno tulnud 9. Januaril, parrast lõunat  Kwenti lin tormis ärrawöetud, 6 suurttükki  kätte sadud ja 19 tuhhat ilma hawamata  meest wangi. wöetudz waenlase wägge laiale pillatud. Parist al olli eila waggune assi; söa wäed seisid wastastiko omma kohha peal. Waenlase kahjo olli 7. Januaril wägga suur ja sowib 48 tunnilist sõariistade rahho. Telegrahwi sönnumed (Depeschen.) Berlinist, 11. Januaril. Gambetta on eila Lilles üht könnet piddanud, kus sees ta sedda issiärralikult tähhendanud, et sööda peab eddasi petud sama. Ta tahhab tänna Jules Wawrega Belgia maal kokko sada. Jules Wawre on Sedanist läbbi sõitnud. Bourbaki jaWaidherbe sawäd omma söawäggedega tagga aetud. Longwü peale laskmine lahhäb eddasi.  - Belgia ma wallitsus koggub omma pinde peale rohkem wägge. Prantsuse häddawallitsus  on käsko andnnd, et kõik nored mehhed, kes ?87l wäetemstusse arvulised, peawad wäljaastuma. Berlinist, 52. Januaril. Et kunningas Willem keisre aunimme wastowötnud, sedda annab üks armee-käsk teada. Krahw Bismark  ei olle Jules Wawrele lubba kirja andnud,  Parisist wälja minna. Dijonis olnud Sakslased Garibaldiaanlastega rinno koos. Kindral Waidherbe kulutab ühhe kulutuse läbbi: sodda peab eddasi turima. Perno tulnud T 3. Januaril, öhto. Wawre  olla selle nõuga Wersaille tulnud, et Parist  ärraandmise parrast nõu piddada ja nõuab, et Sakslassed söa auuga karnisonid lasseb wäljaminna; olli selle polest krahw Bismarki juttul olnud. Perus tulnud 14. Jaruaril, öhto. Läbbi räkimised Jules Wawrega ei olle weel lõppenud. Krahw Bismark nõuab, et Parist'  kindlused Saksa wäggede wallitsuse alla sawad ja Parist söa wäed endid wangi andwad.  Möllemad sured mehhed ei olle omma kauplemisega weel uhhenduse otsa kätte sanud. Perno tulnud, 16. Januaril, hommiko. Londonist, 15. Januaril, parrast lõunat. Prantsuse maalt on ustawad sönnumed.sia tulnud, mis teada andwad, et Paris ennast Sakslaste kätte andnud. Perno tulnud 16. Fanuaril, parrast lõunat.  Wersaillest redi öhto. Jules Wawre on kindral Beanfortsift awwitud sia taggasi tulnud.  Bismark on söariistade rahho teinud, mis ülle Prantsuse rigi üllatab. Parisis on ütlemata suur rõõm, trummude pörrin ja innimeste  öiskamine on kaugelt kuulda. Prantsuse  kindralstabi ohwitserid öiendawad kindral Moltkega Parist linna ärraandmise aöjo. ' Perno tulnud 17. Januaril enne lõunat. Awwalik teadus. Krahw Bismark on Jules Wawrega kõige Parist kindluste ärraandmise ja kolme näddalise söariistade rahho protokolli allakirjutanud. Parist söawäed jäwad kui soa wangid linna. Perno tulnud 18. Jan. lõuna. Prantsuse  rigiwallitsus lasseb Gambettat ammetist lahti. Bourbaki söawäed ei õlle mitte söariistade  rahho protokolli ülles wõetud. Parist  karnisonid, agga mitte militsed, pannewad omma söariistad käest mahha. Mona sisse weddamist lubbatakse agga üksi siis, kui söariistad  on ärraantud. 27 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 9. Januaril 1871. Teadaandmised. Wannas Peruus on praego weel 59 wälja möedetud  kruntrahha platsi ärraandmata, mis ühte kokko 462/2 wakkamaad ja nüüd 12 aasta peale tahhetakse wälja rentida, sepärrast kutsutakse kõiki neid, kes sedda tükki maad rentida tahtwad 4. ja 8. Webruaril enne lõunat kello 11, kui wäljapakkumise  päiwil, Perno kassakollegiumi jure omma pakkumist pakkuma. Pernus, kassa-kollegiumis, 14. Januaril 1871. (M 18.) s