nimetas ja siis ka ühtlase ftda kuningliku kasu kirja, mil sääladne kõrtes peab kokku tulema,  riigi asju tsMama. Kmda see meil täada, wöttis kuningas UlfOnso põhja poolise olewa söawagede ülemat walitsust enese kätte, aga nüüd tahab ta ka kortese koos olemist ise oma juures olemisega alustada, seepärrast peab siis Karlistlaste asi tulewal kuul ettewöetud  saama. Hispams kuningriigi asi ei taha ka ettetulewal  aastal weel mitte paremaks minna, waid sääl ähwardab weel õige paks müristamise Mi üle selle riigi, ülesajada ja kõige rahwale waewa teha sa sest asjast kirjutakse Madritist nenda: Krahw von on praego Parisis, et sääl asjo nendä saada, et kuningana  Jsabella wöiks jälle Hispaniamaale tagasi  tulla. Kõik wäga hea! eks ema taha sääl olla, kus poeg ja poeg soõwid ka hea meelega, et ema tema ligi lähedal oleks, aga mis saab ministerium ja kõik rahwas ütlema? Et see ministritel wastomeelt seda teab iga laps ja kuningas ei hooli sest, waid olla neile suu sisse öölnud, et n'ad wöiwad endid ametist lahti wötta, aga tema ema peab His-- paniamaal eluksrtert saama. Seda el tahta ta ka mitte sust, et tema ema Madutt linnas peab elama, waid saal lähedal, ühe kuningliko  lossi peal. Ometigs arwatakse, et kuningas  Alfons ise selle mõtte peale ei ole tulnud, ema senna wötta, waid et ema ise seda poja käest nõuab; aga et asi, mis juba iseenesest paha on, selle järele weel paljo pahemaks saab minema ja ka föawäed, kui seda nääwad, et kuningana pisutgi riigi asjusse puutub, nii kohe ühest saawad lagunema. Kes elab, saab nägema, kuida lugu saab minema. Belgradist. L ahi ngi st. Säält kirjutakse  M. Detsembril lahingist, kus Türklased wäga kibedaste walo saanud. Raouf pasha on kõige oma täie wäega ühe mööna wooriga,  mis n'ad Kuulustele, Duugusse pidand wiima, Sokwitsaga kokku saanud ja wiimasest ärawöedetud ning sootumalt maha löödud; 500 Türklast jäänud surnud lahingi platsi peale mahha, kus on siis weel haawatud? Peko Pawalowitsh on Plano juures Türklaste käest 3600 lammast, 600 sarm elajast ja 100 Ho? büst ärawötnüd. .Türgimaalt. Ta A l uste st. Ragusast tulemad alamal seisäwad sönumed telegrahwif ga: Slaweenlased olid nõuks wötnud Türgi söamehi enestest kaska rahuliste mööda ja siis, kui olid mööda saanud, Kritso ja Hakko wahele  mahajäänud moori peale minna ja seda ära riisuda. Seda tehes olid ometige Sotshitsa  ja Simonitsh, kes pakso udu pärast ei ole öiete näinud, kuida Türgi mäed edasi läinud,  otse Türgi pea mäega kokku läinud, kus maga kibe taplus tulnud, mis terme pääm otsa tuurinud ja wiimaks ometige pidand tagasi  taganema. Kõik nende kahjo mis n'ad tapluses kautanud, olnud 20 surnud ja 30 haawatud. Kui Peiko Pawlowitsh olla seda näinüd, et nende ettewötmine nii nurja läinud,  on tema oma teed Plana poole pöörnud,  kuhu Türgi mäed olid kokku kogunud ja on sääl 2500 lammast ja 500 härga ärawötnüd.  Sääladses tapluses on Türklased 80 meest kautanud. Amerikankaalt. Wee upputus. 30. Nowembril on Galwestonis ja sääl ümberkaudo  ühe wäga walida tormi läbi suur wee upputus olnud mis wäga suurt kahjo teinud, paljo suuremat, kui esmalt oli arwata. Inimesi,  mis säal selle tormi ja wee upputuse läbi surma saanud, loetakse 321 pead. Enamiste  on need kõik Zndianolas oma elu kautanud,  neid arwatakse kõige wahemast 200 olewad. Kiriku-sönumed. Perno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Kristian Jürgenson. - Hindrik Siimson. Rudolf Heinrich Keskkülla. Johann Sillaots.  Anna Maria Karlson. - Surnud:  Catharina Mühlmann, 64 aastat ivana.  Kai Lömps, 49 aastat wana. Tio Blumenwelt, 61 aastat wana.  Mahakuulutud:  Mihkel Michelson ja Marie 23