elab Waalassa rahwas ja need. on kõik Juudid.  Kas nemad juba kuninga Salomoni aeal senna, asunud ehk wahest siis, kui Rooma  rahwas Jerusalemma linna ärahukkasid, on täädmata, nii paljo on aga tääda, et kuningad,  kes wanal aeal Abessiniamaal walitsesid,  kiitsid endid kuninga Salomoni sugust olewad; kas see tõsi woi wale, seda ei wol keegi tõendada ehk kinnitada. Nende endine pealinn oli Aksum, kellest nüüd muud enam järel ei ole, kui müüri Varemad, aga needki tunnistawad weel selle endist uhkust ja toredust;  nüüd on neil Gondari linn pealinnaks, kus peale 2st,VW inimest sees elamas ja Abessinia  rahwas nimetab seda maailma paradisiks. Ristiusk on juba wäga kaua ja wist ennemuistsel  aeal Abessiniamaale tulnud, sest wist on see Mooramaa mees, kellest apostli tegude raamatus 8 peatükkis lugeda, ka säält olnud. Õiete on esimesed armoöppetuse kuulutajad, paar sada aastat pärast seda senna tulnud ja need olid kaks noort meest, Aedesius ja Wrumentius,  kes oma onuga Meropius, laewaga mööda punast merd olid reisinud ja ka nattukest  Abessiniamaale mäele läinud, kus aga nende käsi wäga pahaste käinud; laew riisutud  puhtaks ja laewa mehed tappetud ära, muud kui need kaks siin ülemal nimetatud meest jäätud nende nooruse ja ilu pärast hinge; need wiidud kohe kuninga juure ja fee olla Aedesiust oma keldre teenriks, aga Wrumentiust  tema waimo tarkuse poolest, omaks kirjutajaks  pannud; aga kui wana kuningas arasurnud,  on tema troonipärija alles lapsukene olnud, ja seda antud siis Aedesiuse ja Wrumentiuse  kaswatada ja öppetada. Aga et need mõlemad oma eluwiiside poolest on näidanud ristiinimesed olewad, mis säälatse rahwale nagu taewa walgus wastu paistnud ja palju on hakkanud nende järele ka Jeesuse Kristuse sisse uskuma. Pärast on need mõlemad oma priiust jälle kätte saanud ja siis olla n'ad säält äraläinud, Aedesius läinud Tiruse linna öppetajaks,  aga Wrumentiuse süda hoidnud Abessinia  rahwa poole, seepärast olla ta Egiptusemaale Aleksandria linna läinud, kus sel aeal juba kauniste  ristiuskliku elu elatud ja sääl olla ta palunud)  et öppetajaid Abessiniamaale saaksid saadetud;  sääl on tema siis Aksumi piiskopiks säetud ja see olnud Z 56 aastat pärast Kristuse sündimist  Kui tema nüüd, kui piiskop senna tagasi  tulnud, on teda ime suure rõõmuga wastowöetud  ja Issand on tema tööd nii rohkeste  õnnistanud, et kõik Abessinia kuningriigi rahwas ristiusku heitnud. Sest aeast saadik on fee, see mMs kuningriik Ahwrikamaal, kuhu ristiusk on kindlaks usuks jäänud; otse nendasamma on ka mitmes. kohas muial olnud,  aga ometige pärast jälle ärakadunud. Kül Abessinia rahwas on oma usu pärast ka wäga palju pidand kannatama, Trabia ja Juuda rahwas on wäga waljuste nende peale käinud, aga ei ole neist woitu saanud. Sultan  Mawus olla köwaste mandunud, et tema söatuld Abessinia rshwa wastu ial ei saa ärakustuda  laska ja on selle poolest köwaste sõna pidanud ning 3V aastat järgi mooda nende wastu sõda pidanud. Kõik kirikud ja mungade majad on ta tuha upikuks teha lasknud,  ristirahwast wangi wötnud ja äratappa lasknud, nende naesed ja lapsed päris orjaks münud ja salaja mehed nende kuninga peaja  pessa linna saatnud, kes nende kuninga äratapnud.  Selle peale on äratappetud kuninga poeg omad sõamehed kokku kogunud ja Türklaste  peale läinud ning nende üle wöitu saanud  ja ses lahingis 52 tuhat Muhamedi usulist  mahalöönud. Peale selle on neil rahu olnud, mis aga kuigi kaua ei oie turinud. Nende waenlane Muhamet Gurai, palganud raha eest palju wõerast rahwast oma söateenistusse,  muretsenud enesele suuritükkisi ja täinud  Abessinialaste peale, kus ta neid kaks korda ärawöitnud. Selle järele on suur nälg senna wääle tulnud, siis on selle rahwal kitsas  kae olnud; nende pea linn Uksum olla ärapöletud, kuningas kõige oma äratappetud ja sellega on nagu selle riigi Äs peal olnud; aga Jumala tahtmine ei olnud mitte Türklaste tahtmine, waid tema pööris tuule teise külge, andis selle rahwale jälle uue kuninga, nimega Klaudius, see kutsus Portugali  rahwa enesele appi ja nendega llhes, on ta wöimust waenlaste peale saanud. Nenda on siis see riik seisma jäänud jä seisab tänäpääwam.  Tahame nüüd kuulda, kuida selle rahwa ristiusuga lugu ja kuida nende ellu on? Noh, 370