pöörda, et jälle oma kodumaale ja omakste juure saaks; olgu oma urtsik n'a weike ja näoto, kui ta on, ta on ikka armas, sest ta on jo so kasu paik. Postimees: Sa ütlesid enne, et sa lootsid,  kui sa nägiv, et sa nii kõrgesse läksid, säält hästi kaugele näha, noh, kas nägid siis ka? Jakob: Mis sa nüüd seda enam küsid; ei näinud kedagit! igal pool olid niisamma kõrged majad ümberringi, kui see, kus meie sees olime; ä küsi nüüd enam kedagi, olen juba üsna wäsind, ma sowiksin heameelega oma juttu löppetada. Kuida ma juba ütlesin, kesknädala  homiko walmistasime endid teele ja katsusime aga, et aegsaste laewa peale saime ja et ilm kena ja soe oli, jäime jälle, nagu senna minnes, laewa lae peale; aga need head inimesed,. kes meid nii lahkes te wastowötsid, ei läinud mo meelest; ei tea kas igas paikas seesugusid häid inimesi peaks olema? Omalt maalt. Pernomaakonnast. Tulekahjust. Tartu uue saksa seitungi läbi kirjutakse tulekahjust  Pernomaalt nenda: 13. Jaanuaril, just lõuna aeal, põles Uue-Wändra mõisa päralt  kõrts selle körwas olewa poodi ja körwaliste  hoonetega ära ja kuida arwatakse, on tuli kõrtsi korsnast wälja läinud, ja et sel pääwal  kaunis wali tuul puhunud, ka suure ruttusega  laiale ja poodi ning körwaliste hoonete  peale läinud, et see wöimata olnud, midagit,  olgu riete ehk muu asjade poolest, wälja saada, kõik jäänud sisse. Kaupmehed, wennaksed  Brempel, on selle tulekahju juures 4500 rubla eest kahju saanud; lino olnud neil üksi 2000 rubla eest ja 60 pütta soola aitas, mis kõik sisse jäänud. Kõrtsimehel on elusaid loomi sisse jäänud: 1 hobu, 16 lammast, 14 kana, 2 parti ja 1 koer. Kahe sõidu hobuse,wälja toomise juures, on körtsmiko poeg pölend haawu saanud. Kõrts olnud 1200 rubla eest assekurantis ülesantud. Riast. Kindralkubernerist. Kuida meie omal aeal kõnelesime, on meie auulik kind- ralkuberneri herra Peeterburgi ärasurnud ja nüüd kõneleb Peeterburgi wene seitung, et meile edespidi enam kindralkuberneri herrat ei pea antama, kes Ria linnas aset peab, wift saamad  palti kubermangud ärajagatud teiste kindralkuberneri  herrade walitsuse alla. Et asi tössine,  wöime sest naha, et meie kindralkuberneri herrat enam ei sa, sest kauba seitung teab selgeste öölda, et Geheimraat Beklemischew Riga saadetud, ärasurnud kindralkuberneri herra kantseleid läbiwaatama ja korra peale säädma ning talituse paberid ja aktist nende kõhtude kätte ärajagama, kuhu keegi peab ja woib öientatud  ja seletatud saada. Tallinnast. Kroonu wölga äramaksetud.  Ametliku sõnumite järele, on Eestimaal  1. Oktobrist 1875 künni 1. Jaanuari kuu paamani 1876 wölgo jäänud pearaha äramaksctud:  Homiko-Harjomaalt 6386 rubla kop., Löuna-Harjomaalt 8635 rubla 72 kop., Ohto-Harjomaalt 663 l rubla kop., Rand-Wirrumaalt 3286 rubla kop., Maa-Wirrumaalt 1484 rubla 63 kop., Homiko-Zärwemaalt  532 rubla kop., Löuna-Järwemaalt  2453 rubla 76 kop., Rand- Länemaalt 3263 rubla 21 kop., Maa-Länemaalt  11,417 rubla kop., Läne-Saaremaalt  9442 rubla kop. ja Hiomaalt 9564 rubla 83 kop., ühtekokku 62,438 rubla 54 kop. Peeterburgi wene seitung teab kõneleda  , et Eestimaal 1. Jaan. 1875 künni 1. Oktobri kuu paamani 1875 mana pearaha  wölga äramaksetud 126,966 rubla 54 kop., selle järele on siis aastal 1875 pearaha wölga äramaksetud 183,345 rubla 8 kop. Peeterburgist. Kuida põua eest hoida. Mis Läbi tulewad pöuased aead nii sagedaste meile nuhtluseks ja rikkumas meie wilja põllud ning jättawad ka wäga tihti põllumehe  silmad wet tilkuma ja kõhu tühjaks, eks metsade puuduse läbi. Et nüüd wiimasel  aeal Krimmi saarel mitto aastad järge mööda kanged palawused ja põuad, wilja põllu peal ja rohu heinamaa peal ärakörwetanud, mis läbi sääl praego suur nälg, seepärast on, kuida Moskwa seituug kõneleb, riigi walitsus ettewötnud, katseks käsile wötta, senna metsast 59