laekale, kus seeS armu-amrld priihospidali kasuks kogutud said ja kus sel pääwal aga mõned rublad sees olid, et ole midagi waraStud; näha oli siiski, et wargad kirikuriistade zärel otsind ou. Kohtukuulamised on alnstnd ja loodetakse wargaid kinni saada. Selsamal ööl on ka tishlermeiptcr Pihter'i juures wargad aknast flssetuttgind ja riideid warastand. Riamaa raudas on kauge torm IBmal Lehekuu pääwal kurba õnnetust sünnitanud. Uks paat kolme kalamehega on mere peal ümberwisatud  ja mehed on kõik surma leidnud. Ühest teisest paadist, mis selsamal pääwal kahe mehega mere peal oli, puuduwad tänine kõik sõnumid. Liba u sadamast oli 1. Jaanikuu pääwani sel aaStal juba 1,800,000 tshetwerti wilia wäljaweetud  ja olid 746 laewa sissetulnud. - Raudtee  läbi on se linn wiimse aastate sees nii wägewalt kaswamaS, et wäsimata uusi majast juure ehitakse ja rahwas siiski aga waewalt korteri leiawad. Kahe nädali eest on üks uus suur auru-bager toodud, mis sadamat kõigewähemast  22 jalga peab sügamaks tegema, ja saab ka sadama-sildade kallal wäsimata tööd tehtud. N aklverest. Kuida Malitsnse Teadaandja"  kuulutab, on ministeeriumi poolest 31. Lehekuu pääwal ühe uue Eestiseltsi põhjuskirjad kinnitub. mis ennast „Linda" nimetab ja Nakw  ereõ kokku tuleb. Warshawist. NaSke wihma läbi 4. Jaanikuu pääwal, on raudtee peal, mis Warshawist  Wiiui läheb, Müshkowi ja Sawerze jaama wahel seitse stlda lõhutud ja raudtee tamm wersta pitkuselt alla - aetud. Sõidud käiwad aga Warshawist saadik, eemal on esiteks  seismas. Willa-oksioni peal on palju kaupa ja palju ostjaid. Tiflisift. Rohutirtsud tuugiwad juba linna ja käiwad määratumas parwedes üle. Wiljahinuad on tõusmas. Ka Georijewskist tulewad sõnumid, et rohutirtsud suurt häda teemad  ja mitme külade maad ja põllud paljaks söönud on. Paksud korrad katawad maad, nenda et teed kinni seisawad. Siin sai hiljuti  kuulus rööwlepealik Tato Zulukidse oma seltsiga kiuniwöetud. Kohtuotsuse järel, mis 25. Lehekuu pääwal mõisteti, pannakse Zulukidse 12 aasta peale waugi-tööleseltsiliiked oma wähema ehk suurema süü järel 6 kuuni 12 aasta peale mangi... M insk i st. Uks õnnetuse päaw oli Mluskt linna rahwale 30. Lehekuu pääw. Turu ääres lauges ühe maja lagi maha ja surmas ühe kaheksa-aastase tütarlapse. Mõni tund hiljem sai üks wanem uaesterahwas oma miniaga riidu ja lõi sellele raske lühtrega nii waljust wasta pead, et suure waluga suri. Selsamal pääwal jäi üks töömees kiwi-koorma alla ja suri; üks weike tütarlaps sai lehmast surnuks kaewatud, ja õhtul uppus üks poisike ujumise juures. Kerssoni linnas on riigi-bangift peale poolteist millioni raha ja mitmesugused paberid, nende seas mitmed passi - paberid waraStud. Margad olid teisest majast, mis bangi kõrwas seisis, maa alt 15 sülla pitkuse tee läbikaewand ja sedawiist sisse saanud. Kurjategiateft on juba kolm kiuniwöetud ja suurem jägn raha leitud; üks on weel puudu, aga ka seda loodedakse  pea leida. Kertshi linnast kirjutakse kurw-naljakast juhtumisest, mida aga wäga kindlast uskuda ei tohi. Uhes külas linna ligidal oli kõrtsmiku naene homikul kõik oma 18 parti surnud leidnud.  Haleda meelega kiskuud pereuaene suled surnute seljast ja wiskand kehad pühkehunniku peale. Kui suur oli aga tema ehmatus, kui õhtul waesed leftjalad kurwa näoga ja wärisewa  kehaga ukse ette tulid, toast sooja otsima. Asi olla sedawiist sündind, et rumalad loomad  omad nokad wiiua sisse pistnud, mis lilkuwast  waadist weike nõu sisse jooksis. Harrjumata  keelekastest jäänud aga nii joobnuks, et surnuks peetud ja perenaene kasulao seljast kis- kuub. Sarnast pahandust on küll ka enne juhtund, kui ka mitte partidele. Wõeralt maal. Saksamaalt. Keisn-paari kuld-pulmad on peetud ja kenaks lõpetuseks igasugu armuandisi  wäljajägatud, autahtesi heategiatele, nuhtluse  mahajätmist ehk kergitust kurjategiatele. Würst Bismark tahab weel mõned pääwad Berliini jääda ja ise waadata kuida tolli-asjad edasilähewad; palju rõõmu ei pea temal sellest esiteks olema. Kuida mäletame, oli Egnptuse  maa keediwe Euroopa nõumehed oma ministeriumist  wäljawiskand ja Inglismaa ja Prantsusmaa, kelle asi se rohkemalt osalt oli, jäi wait. Rüüd aga on Saksamaa karedast parind, et keediwe oma kaupa, mis Euroopaga teinud, ausast pidama peab. Ka teised suurriigid  on oma healed Saksamaaga ühendand. Waene keediwe, kes nüüd ei tea, kuida umbteest wäljasaada, on aega palund, sultani kääft uut käsku selle asja üle paluda; teised aga olla, kuida mõned teada tahawad, selle aea sees juba sultani juures pärida lasknud, et sõnapidamata keediwe oma aujärje pealt mahalükatud saaks. Darmstadtift, Bulgaaria würst Aleksander  on siin ja tahab tulewal nädalil Warna reisida, nenda et 1. Heinakuu pääwaks oma pealinna  Sofia jõuaks. An str ia-Ungru maal on riigikantsler graf Andrassi haige. Aeg-aealt tõusewad healed,  et se kuulus mees oma kõrged ametid tahta mahapanna, aga seda palju ei usuta. Kui ka seal tülikas riikis kantsleril palju wastaseid on, siis on aga keiser täiest tema poolt, on haiguse aeal teda sagedast waatamas käinud, nenda ka weel 6. Jaanikuu pääwal, kus kaheks uädaliks Miinist Zshli reisis. Prantsusmaal kestawad parlamendi tülid edasi. Alsheria maal on Kabaili rahwas  Prantsuse walitsuse wasta ülestõusnud. Ka Maroko ja Tunnist maal on tulid. Seal ei taha Mohamedi usulised sallida, et nüüd Ristirahwal ueedsammad õigused peawad olema kui nendel. Tähtsam asi on aga se, et prinz Lui Napoleon, endise keisri Napoleon 111. ainus poeg Kaffri maal surma leidnud on. Tema oli Inglismaa alam wäepealik ja oli ka Afrika maale läinud, oma jõuga selle maa eest wõitlema, kus isaga ja emaga õnnetuse pääwadel üleswõtmisi leidis. Mõne teise wäepealikuga  oli noor prinz waenlase seisupaika otsima  ja uurima läinud, kui aga wäheks aeaks hobuste seljast mahatulnud, oli hulk Kafferlasi peale jõudnud ja kõiki mahalöönud. Prantsusmaal  on ikka weel suur jäoskond, kes keisririiki  igatsewad; selle lootus oli se noor prinz, kes nüüd surmatud. Kuida asjad edasi lähemad,  ei ole weel teada, arwata on aga, et se jäoskond Bonaparte suguwosast nüüd omale teist pead muretseb. Inglismaal t. Bulgaaria würst on ka siin kuningakoeas wö eru sel käinud, aga juba ärareisiud. Inglismaa politikamehed on ennast pahandanud, et Bulgaaria würst 80.000 meest seisawat sõeawäge pidada nõuks wõtnud. India maal on nälg ja kolera. Afrika maal oodatakse uut ülemat käsuaudjat kindral Wolselei't, enne kui sõda Kafferlaste wasta kõige rammuga käsile tahetakse wõtta. Itaalia maalt. Ätna mäe tulepurskamine  on waikiud; selle asemel on nüüd rahwas Katabiano's Sizilia saare peal mässamist teinud,  ja sõeawäge waigistamiseks senna saadetud.  Peale nende õnnetuste oli Po jõe tõusmine ümberkaudse maadele uputusi teinud. Külad on lõhutud, põllud ja ajad rikutud. Riigiwalitsuse  poolest saab nõu peetud, kui palju õnnetuse alla langeud rahwale raha anda tuleb, et jälle jala peale seatud saaks. Paapst Leo XIII. on ka omalt poolt Saksama keisripaarile  kuldpulmaks öunesoomimise kirja saatnud. Aead on pehmemaks läinud; endised paaps- tid ei oleks kül ühe würstile õnne soowind. keda ketseriks pidawad. Tähtsam on aga weel, et paapst kahe Türgi kindralile auristid saatnud, ja et Mohamedi usulised risti ka tõeste oma rinna peal kannawad. Türgim a a l t. Sultan ei taha Jda- Nuumälia kuberneriga kogum mitte rahul olla. Se kuulab rohkem rahwa tahtmise kui sultani käsu peale, kannab kalpaki peas ja peab Türgilipn  kastis. Enne aga kui sultan midagi ettewõtaks,  mis Jda-Nuumälias tema ülemwalitsust wäljanäitaks, tahab ootada künni maa Wene wäeft tühi ou. Lõune - A m eritas on sõda käredamaks läinud. Santiago linnast Tshili maalt kirjutakse,  Booliwia präfident kindral Daza alla oma sõeawäele käsku annud, lahingis ei armu wastawõtta  ega armu anda. Booliwia sõeawägi on aga muidugi rahwastest kokkukorjatud, kellel enam metsalise kui inimese südamed rindus tuksu  wad ; se wägi on pealeseda alaliste mässamiste  läbi wlimist inimliku tundmist südamest kaotand, mis ehk seal weel elamas oli. Kardetakse,  et sõda sigineb, mida enam mitte riikide, waid inimeste sugude wahel peetakse. kus siis igamees ise teise wamlane on. Tshili rahwas on Euroopa rahwa järeltuliad, Booliwia sõeawägi  on Amerika - JndianlaSte seast kogutud; seda on kindral Daza ise ka. Wiha on mitu sada aastat wana ja nüüd mõlemal poolel leekawaks  tuleks lõõtsutud. Tänine olla wõit enamiste Tshili pool, aga mis se sõea hakatuses  tähendab, on teada küll. Ka olla Booliwia  sõealaewad käsku saanud iga laewa kinnipidava,  millest arwata wõib, et Tshili maalt päritud on. sõitku se mis lipu all tahes. Kallao sadamas Peeru maal mis Booliwia poole hoiab, on ka juba üks Saksama aurulaew „Luksor" kinnipeetud, aga konsuli käreda pärimise peale lahti lastud. Kõik se paneb siin pool suure mere kauget sõda tähelepanema. Kauplemised ja kaubalaewad käiwad meie päiwil läbi suure ilma, mis ühes nurkas sünnib, on ka teises tunda. Uued raamatud „Eesti Postimees" omas Nr. 47. sees annab aru pEesti Kirjameeste Seltsi" XVIII, koosolekust,  kus ka uutest raamatutest jutt oli. ja lisab omalt poolt juure: „ Jällegi hea rida uute raamatute nimesid? Aga meie aealehed waikiwad ammu ja ka neist. Kas peaks tõeste meestest puudu olema, kes kooli- wöi muist raamatutest aru anda wõiwad? Tõsine kriitika toob ühte wiisi raamatu kirjutajale ja pruukijalle kasu. Pandagu seda tähele." Need mõtted on kui meie südamest leigatud. ja olid meil eesmärgiks uue lehe alustamise juures; nõu oli meil ikka, uudist mida meie kirjanduse põld kannab ja annab, jõudu mööda sõeluda. Eesti kirjandus on aga üleültse weel noor ja meie kardame küll, et siin ja seal karedat  kätt weel ei kannata, ja „ tõsine kriitika" ei tohi mitte üksi kiita, peab enam, kuida tema olemine nüüd kord on, rohkem wigade peale näitama. Meie ei himusta ühegi au ja kiitust kahandada;  wõtame meie aga ükskord kriitika-ametit oma peale, siis peame seda ka paremat teadmist  mööda täitma. Asjaliku waStusele seisab meie leht ka igatahes lahti. Üks uudis, millest ka juba täheudud , Eesti Postimehe" numbris jutt oli, seisab meie ees se on : „Juhan ja Adele ehk armastus ei küsi seisuse järele. Wälja annud J. Pärn. Eesti Kirjameeste Seltsi Toimetused. Nr. 28." Kuida teatakse, saab raamatuid mitmeks tarbeks  kirjutud: Õpetuseks koolis ja majapidamises,  aeawiiteks j. n. e. Sesugused raamatud,  millest üks meie ees seisab, on sellest jaotusest,  mis kenaduse läbi inimese südant sojen-, dama ja waimu harima peab. Sesugused kirjad