Mki maad omma tasks saab pistma, agga sest sadik, kui üks keiser Saksama ülle, mn se jut waggusi janud, et ta just mitte Preisi, waid et nad agga Saksama külge langemad; eks ta olle siis ikka Prantsuse küljest ärra. Eks olle kõik Saksama ühhel metel Prantslase  uhkust, mahha raiunud, sepärrast on ka kõige Saksamaal õigus selle peale. , Usurihhist» Massamisest. / Tsürihhi linna koddanikud ollid 28. Webruaril öhto eunestele rahho kinnituse rõmo piMõ walmistanud  ja seal umbes 9W piddowoerast ja ossa-wötjat  kokko kutsunud, kus mitte ükspämitz WeesterahWKs sedda paewa ei pühhitsenud, waid ka naesterahwas, sest pivdüst ossawöt- M.- Kui parrajate koos istunud ja romust gfawidet plddanud, olla korraga kaunis hulk ulitsa hulgusid, kelle seas ka paljo Prantsuse  ohwitserisi olnud, senna maeasse sisse tunginud, kus piddo wöerad koos istunud, ja wimaks ka saali. Muidogi teada, olli sea! taplus lahti; lauhad ja mangomehhed  ühhelt ja sisse tungiad teiselt poolt piddanuh  södda, kus mitto raskeöte hawatud sanud. Söamehhed olla kül pea salle rahho teinud, agga mis pahhandus tehtud, se olnud tehtud. Nüüd peab kohhus asja järrel kulama,  kus kül mitmed wastamise at!a langemad; agga kõik lin olla selle ütte wägga kohkunud, et üks sesuggune pahhandus nende müride wahhel sündinud. PsTlifist. Uus wallitsus, uus seävmine.  Prantsuse riik on ommale prii wallitsust  seädinuö, sest et se üksi wöib need mitme kessised mõtted ja sowimised ühhendäda. Se langeks wägga raske wastamise alla, kes peaks julgema mässamist tõsta; kes peaks tahtma jälle üht kroni kandjat wallitsejat sada, se ei õlleks siis muud, kui prii rigi krawi lükkamine ja ühhe pressima ehk pinawa wallitsuse jallale aitamine. Rigi wallitsus peab sedda ennesele sureks auks, prii riki kinnitada ja saab sedda sure waprusega kaitsma ja saatma, et iggaüks, ka kindlaste selle peale woib lota ; sel kombe! Lkst woib rahwa luggu parremaks minna. Nad samad rigi asjo korras piddama ja selle eest hoolt kandma, et rigi seadus Meste saab täidetud, mis neid ükspäinis swwitäb rigile üht täieliko rahhv kätte ' - Prantsuse rahwas on üks issiennast täis rahwas ja sepärrast on sea! weel mõnda karta, enne kui öhto kätte tulleb; meie ei ussv weel, et nad käik ühhes meles prii rigi Wallitsusega rshhul sawad ollema; kes teab mis enne on - sündinud, enne kui need read teie kätte tullewaw  Olleme nüüd kord Prantsuse maal ja ka Näinud, et sea! asjad üsna tule ellewel seifawad, lähme siis. kord - Mfhim ja watame kas mässamine sealt kaddunud on, woi laulwad kukked omma lauls eddasi- -Udest mässamisest ei olla seal sekord Middagit kaebava; agga lähhäme vattuke wähhe käiks taggaD ja waMme kuida essimeue mas? samme- seal tõusnud ja-kes seddä teiWud. Wadake,  fe olnud WebMaril/ siis on ftaladne rahwas üht piddo piddanud misPidds se olnud/ fedda ei tea meie/ sest egga mew sest piddo wöevaks- ei olnud, nmrsi härrast sedda wötnud naä wemlad kätte ja läinud selle wahhe soldati kallale, kes rigi MaMtsufe/müea ees wahhi peal olnud ja ni täis wihha, üago õlleks ta tulle nende eest ärrakustuAmud soldatitel olnud suur teggemme, enne kui mäs? sajaid wahhi soldati kallalt ärra sanud. Ka teiste ulitsate peal põlle parrematpalka olnud.  Waese israeli meestel olnud waefed paewad, need sanud pealaest künni jallätallani soppafeks sõimatud, peksetud, ja nende poed puhtaks risutud; teistes podides, mis asjad ei sanud ärraWarrastud/ need wissatud soppa ja mudda sisse. Wimäks janud wöit söameeste  kätte, noh, siis toppitud kaunis hulk mässajaid, üsna otse õölda: torni. Paljo neist Arabia meestest olnud soariistadega otse kui sõtta walmistud. Bab-Aguni ulitsas olla lastud ja mitto Araablast sanud surmatud. Ohto olla linnas jälle waggune assi, agga podifi ei olls kegi ennam julgenud tahti tehha. Kas nad nüüd peaksid üsna waggusi jäma,"sedda  same eddespiddi kuulda; jägo sekskorraks.  Uemad sõnnumed. Berlinist, 13. Märtsil. Parist ja Praatsuscmä  sönnumed ci tahha meel parremaks 102