tägga - Hmma-isÄM mahha lüa, waid- juk meis pea Võiksime öölda: Eesti seitungide lüggejate arro on se aasta 10 tuhhat ehk rohkem ja et seitungi kirjutajatel ka õige rohkes  te awWitajaid wlleks/ kes neile tarwitawaid Mnumid kätte Wurretseksid z siis lähhäks keik paljM löbVusaM ja mOnnussM eddasi ; ühhe Wm ei Mata kaugele watama ja separrast jäwad WahhestkÄgetarWilikumad asjad teadaandmata. Sedda sswib süddamest N. N. Ommalt maalt. Pernust.  Römus  on kuulda , et leib jälle hakkab omma parraja hinna peale minnema, mis läbbi siis ka waesel wöimalik on omma köhto leiwaga tais süa. Hiljoti könnelesime ühhe mõldrega, kes- ütles, et ta jubba rukkid seitsme rubla kolmekümne koppikaga tsetwert ostnud ja lodab et kewwade pole weel oddawamaks lähhäwad. Meie ei woi ka mitte kaebada; kähhame turruls, sealt on igga suggö toido asja leida, mis meil meie iggapäwaseks üllespiddamiseks tarwis; kõige surem pudus dn kedo kalladest, neid ei Me paljo sada. Ommetige kõige selle juxes kuleme ka kaebtust, ei Ma tööd egga tenistust. Linna tööd on küllalt, sest neid langeb iggapääw  wsor woori peale ttnna; er Me linna tömchhed; nagoltislerid, pustppad, mürisseppad, nad on kül ftggalüks ywma tsriistaga  õppinud ümberkäima/agga linna toost ei tea nad middagl, za neil on tö polest praego suur tulewahheaeg. Need on siis weel jäljed, Mis nälja aastad zärrel jätnud. Msnned lssseks heaMelegw;middagit tehha/ agga rahha puduö kelab, sgga lasse sest juttugi tehha. HWotl Mbas üks auus ja wifipärraline mM omma hävda, ütles ennast kül kulatanud Mswad,  agga kussagilt middagi leidnud/ ja rahha koppik Ma kotto ni otsas, et ei teada, mis ärratehhm Küllad same i nähha, ! kas asfi selle polest kewwade pole parremaks lähhäb. Hobbuse mehhed temwad llnna Mvridega head rahhaa -neil on iWapääw tööd. . Per«o«»6att. ea aastane Zu- bslt' pi d d Totti köster/ Peter Wedtich HWichtz MhhitM' 9.'WeWuMl ftea aästäst MWwft päwÄ/ Mis temMa süggoselts Torri kiWko -peal köstriks olttud/ TemMa issa issa olnud 26 aastat siis kutsunud Zummäl tedda, kui 57 aastat wanna olnud, siit mailmast ärra ja siis sanud temma issa/ aastal 47W jälle omma issa assemele ja olnud 34 aastat, surnud aastai 4836 ärra, siis sanud temma omma lssa Wsemele, peale Me, kui ta jubba kuus aastad issa abbiks olli käinud> köstriks» Temma on siis 4O aastat km köster ja kuus aastat, kui abbiline, Torri kihhelkonna MM ja eeslaulja ning kihhelkonna sullane< sedda ksggodust teninud. Üllemal nimmetud pidvo MM hoMmikul, ollid Torri kihhelkonna meestekoor  omma wanna! ausat köstert ja Zubeti piddv perremeest nelja heale kori-lauloga ülles aeama läinud, ollid agga lumme tuiso pärräst nattuke hiljaks janud, ja weckna piddo perM MWs, kui wanna pöllo õppinud warra üllestöusmK, olnud enne üllestõvsnud, kui lauljad  senna sanud; agga sest polnud wigga, pääw olli ikka suur Jubeli pidvo pääw ja sai kenna kori-lauluga auuswd.' Lõuna pole koggosid  Torri walla kirriko wõörmündrid, koolmeistrid,  kihhelkonna koli wannem, Torri, Tammiste ja Sindi wallaweinnemad ja mönned  muutz ausad koggokonna liikmed, kelle sekka ka Postimees pugges, senna kokko, st wanna Zubeli perremeest terretada ja Lemmale õnne fowlda, selle peale tullid ka wanna Zubeläri suggowössa, temma sõbrad ja tuttawsd saksa ksggoduse Mkcked' ja ka Pertto linnast m õnned sobrad; temma ammeti wendadsst ollid ka kolm seal nähha/ ka senna. Mida kuulsime olli üks haiguse läbbi mahha janud, teistest ei tea meis mlddagi. Warsi peale lõunat tulli ka koggKduse ÄppMsa/ kirriko wöõrmündri herra Mask von Holstein ja Tali mõisa pärris herra> Mdine kitrikowöörMZndre herra KreisdSputirter Stael von Holstein omma proua ja lastega senna/ Kui nüüd piddo wõerad, üllemad ja altamad Gos ollid/ hakkas pwdo ühhe kenna kori lauluga, Mis peale wanna Jubilar, kolge wõerastete teadaandis/ kust temma suggowössa pärrit, on Saksamaalt Wennemale tulnud ja MMalt Saremaab tllanud ja km temma wsUnä Lssa-issa4ösa Kaarma kitriko peal köst- 59