maid on meie terwe maa za rahwa laulu- ;a muusikupidu, elaau nemad Eestil jõrast kutsume j- palume kõiki kui ka kõiki muid, kes m.?!» /k!° mangyate ise oma kosutuseks ja rõõmuks  awaltkust pidust osa wõtta tahawad, pidu aial Tartusse tulla za siin ühes koos oma südame rõõmuks - patuseks ja edenemiseks ühelmeelel, AlMult ;a wnsipäralisel kombel laulu ja mängu kuulda za pidu pidada. Lõpeks palume meel kõiki häid immesi kes Cestirahwa sõbrad on, temale enne head loowmud za meel edespidi soowiwad, ka omalt poolt meie rõõmupidust lahkeste osa wõtta ja nõnda rahwaliku  ettewõtmist kergitada ja edendada." «. . Ehmatus ja rõõm. Tallinnast kirjutatakse meile: „Tõisel ülestõusmise pühal tuli meile Peeterburgist telegramm, mis iga õiget riigialamat  ja ristiinimest ehmatuse aga ka rõõmu pärast wärisema pani. Sest jälle oli üks äraneetud must maim oma roojast kätt kurjas nõuus meie armulise Keisri Herra poole sirutanud, aga suur Jumal ise ei olnud seda hirmsat tegu korda lasknud minna. Nii pea kui telegramm seie oli jõudnud, kogusiwad ennast ülemad ja alamad Wene õige usu kirikus kokku, seal tänu-ohwrit Jumalale selle imeliku peastmise eest tooma.  Taewane Isa oli oma armulise käe wägewalt ja awalikult oma salwitud mehe peal hoidnud. Seda tundes, sundis süda Jumalat tänama ja peale selle iga pidi oma rõõmu awaldama. Weel kolmandamal pühal säras terwe linn rõõmu tules ja priitahtlik tulekustutamise selts läks muusiku mänguga rongis, põlewad tõrwalondid käes, Toompeale lossi ette, kus kubernäri herra rahwa sekka astus, lühidelt kurja tööd awaldas ja rõõmuga Jumala wägewat kaitsmist tunnistas. Selle peale lasti Keisri Herrat kolm korda hurraaga elada ja waimustusega lauldi Keisri laulu, mis ka kolm korda läbi lauldi. Rahwast liikus weel kaua õhtu rõõmu-kihinas uulitsates." K. ü. Tallinnamaalt. Awalik õiendus. Järelseisaw  kiri on meile selle palwega sisse saadetud, et teda wistist trükki peaksime panema: „Auus Tallinna Eesti Aleksandri kooli „„abikomitee president ja töised!""  Eestirahwa wanasõnä ütleb: Söö mis küps ja räägi mis tõsi. Ka püha kiri õpetab meid, et peame wale ja keele peksmise eest hoidma. Aga Teie auus nõndanimetatud „„president ja töised"" ei ole tõe silma sugugi waadanud, kui Eesti Postimehele kirjutasite, mis nimetatud ajaleht omas 7 sees awaldas. Mis Teie seal Sakala peale loobite, see pole mitte minu asi arutada, see jäägu tema enese ehk töiste osawamate seletada. Aga et mina ka Tallinna  Eesti Aleksandri kooli abikomiteede koosolekul olen olnud, siis arwan ma omale kohuseks, seal kus wale meid jo liiga määrima hakkab, tõe eest ülesse tõusta ja seletust mõlemate wahel teha. Eesti Postimehes  7 seisab Teie ütelus nõnda: „Suur wale on ka see Sakala ütlemine, et kõik komitee  liikmed selle tänukirja, kui paari mehe nõu wasta, pärast on olnud. Wasta oliwad aga paljalt 2 meest, miska needgi iseenesele ega oma rahwale auu ei ole teinud, ning oli töine neist nii toores, et seda awalikus lehes häbi rääkida  on." Nõnda kirjutate Teie. Waatame nüüd järele, mis põhja peal see Teie ütlemine seisab. Kõik, kes sellest koosolekust osa on wõtnud, teadwad wäga selgeste,  et neli abikomiteed täieste ja wiiendamast abikomiteest  üks osa Teie nõu wasta on pannud, nimelt: Kuusalu, Jõelehtma, Jüri ja Kosellemõisa abikomiteed täieste ja Tallinna abikomitee liikmed osalt. Kas miies abikomitees rohkem ei olnud, kui kaks meest? Iga pime wõib käpaga katsuda, kus pool siin tõde ja kuS wale seisab. Kui Teie aga minu ütelust peaksite  maleks tahtma ajada, siis näidake ette, kui palju Teil nimest oma tänukirja all on, mis nimetatud abikomiteede  liigete päralt on. Kui Teie seda ei wõi, siis peate oma amaliku laimdust ajalehes oma enese pää peale üksi wõtma, ning Teie sõnade nool, miska üht auusat meest trehwata tahtsite, langeb Teie enese peale tagasi, nende Teie sõnade nool: „„ Seepärast ei peaks see kellegi nali olema, pealt waadata ehk meel naerda, kui keegi üleannetust õpetab.""  Suuremat  üleannetust ei wõigi olla, kui awalikus ajalehes waletada. Wiimaks palun Teid auupaklikult, neid kaht meest nimetada, kellest töine nii „„toores"" oli, et awalikus lehes „„häbi rääkida"", et ka töised teaksiwad,  kust poolt toorust põlgama peawad hakkama. Lõppeks palun ka lugejaid, mulle andeks anda, et oma õppimata sulge olen julgenud tarwitada. Aga ma ei ole wõinud tõistti teha, kui mo südame tundmine mind Isamaa kasuks ja Eestirahwa edenemiseks tegema ajab. Jüri kihelkonna Eesti Aleksandri kooli abikomitee  president Loopre päriskoha omanik K. Kuusmann." Riiast. Riia linnast tuleb meile järelseisaw rõõmustan)  kiri: „Jgal poolt, kus Eestlasi elab, on nüüdsel  ajal kuulda, et nad hakkawad kõrgemaid hinge igatsusi  ja suuremaid südame soowitusi nõudma. Ka Riia Eestlased ei taha sellepoolest maha jääda. Juba aastat  kolm tagasi, kui Riia Eestlaste keskel kibe tahtmine  tõusis, Riiga ühte Eesti Seltsi asutada, aga et Türgi sõda mitmed Riia wabrikud, kus töölised Eestlased  oliwad, seisma pani ja palju rahwast laiale ajas, jäi siis see seltsi asutamise mõte ka soiku. Aga seda elawamalt on ta nüüd jälle liikuma hakanud: olgu kas kiriku ukse ees, wõi muus kohas, kus aga Eestlased üks töisega kokku puutwad, ikka on jutt sellest, kuidas Riiga saaks üks Eesti selts asutatud. Selle tarwis on juba ka hea hulk mehi kokku heitnud ja põhjuskirjade walmistamist käsile wõtnud. Et Riia Eestlased ühte seltsi asutada ja teda elul pidada, seda wõib ka see pidu õhtu juba tunnistada, mis n ad Aleksandri kooli abikomitee nimel eneste keskel 2. Aprillil, Lihawõtte töisel pühal, Aleksandri kooli kasuks, politsei lubaga, käsi-töö ametnikude kokkukäimise  korteris, ärapidasiwad. Keegi ei wõinud seda loota, et palju osawõtjaid saab kokku tulema, sest et see piduõhtu sai Riia Eestlaste keskel esimest korda nagu katse-asi ettewõetud ja ka politsei luba selle tarwis hilja kätte saadi; aga ometi rahwast tuli nii rohkelt kokku, et pidu korter wäga kitsaks jäi ja kes hiljemaks jäid tulema, pidiwad tagasi minema. Kõikidel pidu osalistel oli wäga hea meel selle üle, et seda piduõhtut  oli ettewõetud ja sellepärast sai ka tema wäga lõbusalt ja wiisakal kombel ärapeetud. Ehk küll piduosalised  enamiste kõik teenija rahwas oliwad, siiski ei olnud nende keskel mingisugust halpi tempu näha. Nooremad inimesed wiitsiwad oma aega tantsides, wanemad  seda pealt waates; tantsude wahel tegi magus jutt kõiki pidulist elamaks, ja seda ei olnud näha, et kellegil igawus oleks peale tükkinud. Igas toas ja igas nurgas oli kõige rohkem seda soowimist kuulda, et Riiga üks Eesti selts saaks asutatud. Wäga elawalt  kõneldi ka Eesti ajalehtedest, kirja warast ja üleüldisest  Eesti rahwa elu seisusest. Eesti aja-lehtede kohta oli wäga tihti niisugust sõnu kuulda: „ Eesti Postimees" ei maksa enam lugedagi, „Sakala" on Eestlaste waimu elu ühe aastaga töiseks muutnud." Ühe pitkema tantsu wahe ajal said ka pidu osaliste soowimise järele mõned nelja healega Eesti laulud äralauldud. Weel elawamaks sai pidu-õhtu siis, tui üks pidu-osaline töistele ütles: „„Auustatud piduosalised!  Telegrahwi läbi on Peeterburgist teada antud,  et täna üks kurjategija käsi on surma hoopi meie armulise Keisri Aleksandri 11. wasta tõstnud: wiis laengut on rewolwerist Kõrge Keijerliku Majesteedi peale wälja lastud, aga ükski ei ole temasse puutunud.  Sellepärast, armsad Riia Eesti wennad ja õed, tänane päew peab meile tähtjaks ja kalliks mälestuseks jääma, ei mitte üksnes selle poolest et meie siin esimest  korda Eesti pidu peame, waid weel rohkem selle poolest, et tänasel päewal Jumal imelikul wiisil juba kolmat korda kurjategija surma hoobi eest meie armulise  Keisri Aleksandri 11. elu on hoidnud, kes meie Eesti rahwale nii otsamata palju head on teinud, kes on luba andnud, meie Aleksandri kooli asutamise tarwis  raha korjata ja seda kooli nagu üht kasu last kõige meie Eestlaste kätte üleskaswatada andnud. See imelik Jumala arm, mis kõige Weneriigi alamate heaks meie armulise Keisri elu hoidnud on, sunnib ka iseäralikult meid Eestlasi, et meie ikka tema wasta truuid alamad oleks, Tema tahtmisi täidaks ja Tema eest ikka Kõigekõrgemat Jumalat paluks." " Selle järel  tõusiwad kõik piduosalised püsti ja laülsiwad elawalt  keisri laulu: „Jumal, keisrit kaitse 5a..," mis muusik ka järele mängis. Peale seda kutsus üks Aleksandri komitee liige paari mõnusa sõnaga piduosalisi  priitahtlikuid andisi, seda mööda, kuidas kellegi jõud kannab, Aleksandri kooli kasuks kinkima: Lühikese  ajaga tuli ka neid andisi 16 rubla 45 kop. kokku ja lubati pärast weel mõned kingitused juure anda. Rõõm oli näha, kuidas ka mõned weiksed tütarlapsedgi oma kümme ehk wiis kopikut taskust usinalt wälja wõtsiwad ja Aleksandri kooli kasuks hea meelega kinkisiwad.  Peale priitahtliku annete, on selle piduõhtu sissetulekust piletite eest, pidu kulud maha arwata, Aleksandri kooli kasuks ligi 24 rubla sisse tulnud. Selge aruanne ühes rahaga ja priitahtliku andide kinkijate  nime kirjaga saab Aleksandri pää-komitee kassahoidja  kätte saadetud." Töine kiri Riiast on nõnda: „Riia Kreeka õiget usku Eestlaste elu poolest on Riiast seda uudist teada anda, et nüüdne Riia Piiskop Maret, kes kõigipidi ka Eestlaste waimuliku tarwituste eest isalikult hoolt kannab, seda kinnitanud on, et Riia linnas, Nikolai kirikus iga nädala ja muul pühal Eestlaste tarwis Eesti keeli Jumala teenistus ja jutlus saaks peetud. Esimest korda pidas seda Jumala teenistust ja tegi jutlust töisel LLHawõtte pühal Nikolai kiriku preester J. Lindenberg, üks Eestlane, endine Riia koolmeistrite Seminari koolmeister. Üks Riia Eestlane." Riia politehnikumi professor Jegor von Sievers on ööse 11. ja 12. Aprilli wahel ära surnud. Peeterbnrgist. Keiserlik käsukiri Kõigekõrgema  Senatile. Riigiwalitsuse teadaandjas on Keiserliku Majesteedi käsk Kõigekõrgema Senatile ära trükitud, kelle järele sala mõrtsukate seltsi kautamiseks  St. Peeterburgi, Harkowi ja Odessa linnadele ajalikult kindralkubernärid saamad nimetatud, kellel sõa-aja ülemkommandöride õigused, ja neid õigusi ka Mõskma, Kiowa ja Warsawa kindralkubernäridele antakse.  Need kindralkubernärid wõiwad inimesi, kes neile kardetawad näitawad, ära saata, wõiwad igameest  tema seisusest hoolimata wangi panna, wõiwad kahjulikuid kirju ja ajalehti ärakeelata, n. n. e. Sellest wõime näha, et kurjategijate elu mõnes kohas kibedaks hakkab minema. Jumal andku, et pea kõik kurjus lõpeks! Ajalikud kindralkubernärid. Ametlikult kuulutatakse, et ajalikudeks kindralkubernärideks on nimetatud:  Odessale tegewa sõawäe ülemkommandör  kindral Todleben; Harkowile  kindraladjutant,  ratsawäe kindral krahw Loris-Melikow; ja St. Peeterburgile kindral-adjutant, ratsawäe  kindral Hurko. Uus seaduse kord linnas. Peeterburgi ajalik kindralkubernär, kindral-adjutant Hurko, on käsu wälja saatnud, kelle järele iga majaperemees igal ajal, ööd kui päewad, ühe wahi iga maja wärawa ees wahi peal peab hoidma, kes politseid peawad aitama ja selle järele  walwama, et mitte ilma lubata kirju majade külge ei panda ja kahjulisi asju uulitsate peale ei wisata. Iga majaperemees, kes seda käsku ei täida, peab künni 500 rubla trahwi maksma. Wahid, kes oma koha pealt ära lahewad, maksawad esimesel korral 25 rbl. trahwi ja töisel korral saadetakse nad päälinnast ära. Töiselt peawad kõik püsside ja sarnaste riistade kaupmehed  täitsa ülesandma, kui palju neil riistu on ja ei tohi neid ilma linna-pealiku lubata kellegile müüa. Ka ei tohi keegi ilma lubata seesugust riistu omas majas hoida. Wastupanejad maksawad ka künni 500 rubla trahwi. Mojkwast. Moskwa jõgi on 8. ja 9. Aprillil nii kangeste tõusnud, et ühe jau linnast wee alla on pannud. Kahju on mitu miljoni suur. Mitu sada maja seisis wee all, nii et mitme maja esimese korra aknad täitsa wee sees oliwad. Rostowi linnas on 2. Aprillil weike mässamine  olnud, keda aga pea ära lämmatadi. Siiski läks mässajatel korda, mitu maja ära lõhkuda. Linna kodanikud soowiwad, et nurjatumad mässajad kange trahwi alla langeksiwad. Wõeralt maalt. Türgimaalt. Kreeka walitsus on teada saanud, et Türklane Epiiruse randa pidada kindlaks tegema. Ranna ääres mere peal sõidawad Türgi sõalaewad edasi tagasi. Kas Türklane oma randa Kreeklaste wasta tahab kaitseda ehk Jtaalialaste ja Albaanialaste  wasta, keda Albaania wabakstegemiseks kardetakse  sinna tulewat, on teadmata. Jda-Rumnliast. Türgi walitsus on Jda-Rumiilia  kubernäriks Aleko-Pashaa't walitsenud. Tirnowa linnast. Bulgaarialaste wanemate kogu oli otsuseks teinud, et würsti walitsemiseks rahwa poolt uus kogu saaks walitsetud. Äramääramise järele  pidi würsti walitsejate arw 290 meest olema. Need saadikud on ka juba ära walitsetud ja on 29. (17.) Aprillil kokku astunud. Ilma waielusteta on nad printsi von Battenberg'i Aleksandri I. nime all Bulgaaria würstiks walitsenud. Esimene wanemate kogu oli peale selle, kui kõik walitsuse seaduse punktid  läbi oli waielnud ja rääkinud, 28. (16.) Aprillil koost ära lahkunud. Egiptusest. Peale selle, kui Khediwe õnnelikult wõerad ministrid enese kaelast ära on raputanud on ta nüüd oma enese parlamendiga waenlusesse langenud.  Parlamendi aeg oli täis ja minister Riaz- Päshaa tahtis teda Khediwe nimel koju saata, aga seal andis parlament waswseks, et ta seda soowi mitte ei saaks täitma, waid kokku jääma. Ka andis ta teada, et ministrid kõik, nii heaste wõerad kui omad, parlamendi all seista ja omast tööst temale aru pidada andma.