tohtrid tarwitanud, maksetud, teised potte koppikat  maksnud. Warshawi tohtritel olla nõu ka otse nendasamma tehha kui Peterburgi tohtrid ees teinud ja sedda peab kül iggaüks heaks kiitma, sest se näitab armastust ja ammeti  truust. Khersonist. Kolm uut koolis mis maa wannemad senna omma kullu peale tahtwad  assutada ja üllespiddada, peawad, kuida sealadne kubbermango seitung könneleb, pea allustud ja ellule kutsutud sama ja need olla: üks ämmade kool, üks pölloharrimise kool ja üks pädagogi klas, tüttarlastele Khersoni progümnasiumi  körwa; aus ettewötmine, mis Jummal lasko hästi korda minna. Harkowist. Leikuse lotusest. Peterburgi  saksa seitung könneleb sealatse wiljasagi lotusest: Nende maakonnades, Summi, Ahtirka, Bogudohow, Harkow ja Walki seisawad nihästi  talli- kui sui wilja põllud wägga head. Rukkid on lonud ja mönnes kohtas jubba rohkem kaks arsinat pitkad. Talli nissud seisawad  wägga kennad ja sinnawad omma lopsaka  kasso parrast; sui wiljale woib põud, mis eest Jummal hoidko, weel paljo pahha tehha, sest se on alles parraja kasso sees. Odessast. Mõnda. Sealt kirjutakse 30. Mail: Hirmsa ja raske wihma sao järrele, mis meil Suiste essimesel pühhal olli, nähhikse se kewwadine tõrkuja lodus ärrawässinud  ollewad; sest sadik wahhetawad, lõuna päikese pallawus ja öhto ning ööse kaunis suur willudus. Uest Wennemaalt tullewad  wagga mitmest maa kohtadest, kui ühhest  suust wägga head sönnumed, nihästi tullewase  wilja- kui heina saagist ja se römustada  pöllomehhi, kelle higgiga seeme mahha tehtud. Siin meie ümberkaudo, olli rohhu kassu wägga hea ja wärsked Heino on igga päew turrult sada; ennam Dnperi jõe pole, olla rohhi paljo wähhem kaswanud. Üks möisawallitseja, kes ühhe kaunis sure mõisa peal, olla kaebanud, ei töö rahwas koggoniste mitte sönna piddada, egga ka kontraktidest middagit holida ja palka nõuda, mis kegi neile ei jõua maksa ja et assi ncnda, olla se pöllo- meestele nende tööde jures sureks takkistuseks, egga sa enne parremaks minnema, künni kindel  ja köwwa käsk ning seadus sedda parrandab.  (Selle polest on ka assi meie jures üsna pöllastamise wäärt; sullased ja päilised ei tea ennam mis ja kui suurt palka peawad küssima. Red.) Odessa seitung jutlustas mönne aea eest taggasi, et üks pöllotöödega tuttaw mees olla selle ülle kaebanud, et seadladne  tallorahwas aeg aealt ennam taggaspiddi,  kui eddespiddi minna, se on ikka waesemaks  jäda; oMmetige on lota, et meie suur koolmeister ..hädda" neid saab öppetama, omma holetust ja liga jomist, mis ennamiste kõige õnnetuste ja waesuse emma on, ärra tundma, et kõik waesus sest tulleb ja enne ei woi ka assi parremaks minna kui sedda mahhajättawad.  Ni kaua, kui holetus ja liig jomme  ühhes maeas, kui perremehhed wallitsewad,  peab perremees nende orri ollema ja neid tenima. Eks näe meie sedda ka allati siin Eesti rahwa jures, on perremees holas ja kassin, siis kossub ka temma maeapiddamine,  kus agga holetus ja joomine wallitseb, seal kaswab waesus. Millal saab kõik parremaks  minnema?! Irkutskist. Arruldane wannadus.  Sealt seitung konneleb ühhest wannast kullu peast, nimmega Sahar Aleksejew Gladüshew,  kes jubba pea 124 aastat manna olla, et temma 6. Aprilil Tobolski kubbermangust, Ust-Sertinskist jälle olla Irkutski, pühha Jnnotsentsi  piddo peale tulnud, mis sel paewal pühhitsetud. Meie ei õlle sedda teed kül mitte omma sammudega möetnud ja sepärrast teadmata,  kui pitk nende linnade wahhe on, agga kaardi pealt wadata, näitab nende wahhe nattuke  pitkem ollewad, kui Pernust Tallinnasse ehk Riga ehk Peterburgi woi Mõskma; arwame  umbes kaugelt peale kahhe tuhhande wersta ollewad ja sedda teed on temma jalla ärrakäinud; näitab meie arwates kül nattuke liig ollewad, agga et kirri sest konneleb, sepärrast  peame uskuma, et se ka tossi on, sest egga kirri ei walleta. Temma issa on 149 ja emma 138 aastat mannaks sanud. Aastal  1825, kus ta jubba 75 aastat wanna olnud, sanud ta Siberimaale ärrasadetud ja 204