nored praego woetud mehhed, igga mees omma  rüggementi astub, temstusse jäema. Igga perremees, kes ommas maea tallitustes  middagi takkistust ei salli, watab ommad asjad korrapärrast järrele, et töö iggal aeal ilma aea wiwituseta eddasi peab minnema, sest se üllem ja pea assi on, et tööriistad head. ja prugitawad ja sullased ning teenrid nendega moistawad ümberkäia. Nenda on ka meie suur ja armoline Keisre Herra, kui ühhe märatuma  rigi ja walla issa ning perremees, omma maea piddamise riisto ja sul!asid üllewadanud;  temma maea piddamise riistad ei olle mitte kirmed ja labbidad, woi adrad ja äkked, maid suredtükkid ja püssid ning muud selle sarnatsed joonistad. Wenne seitung  Jnwalide teab juttustada, kuida suur Majestät püssimeeste pataljonid leidnud ja ütleb,  et mehhed wägga nobbedad ja terrawad olnud märki laskma. Proow olnud 26. kombe!  ja ütleb sesamma seitung et 14 neist kahhekümne  kuest prowist ehk katsest wägga heaste, 9 õige heaste, 2 heaste ja üks põlle meel hästi läinud. Selle peale ütleb nimmetud seitung, et assi se aasta paljo parrem olnud kui t aastal; mehhed olnud iggapiddi waggurad ja märgi laskmine hästi kätte oppitud. Jssiennesest  mõista, on nad ka sure Majestäti Keisre Herra rahhul ollemist maitsnud. Mis peaks kül üht soldatid ehk ülleüldse üht wäeteniat ennam römustama, kui se, et ta kitust sanud; nago kolilaps kedda koolmeister ta ussinuse pärrast kidab, ka paljo rõõmsam on, kui se kedda laidetud. Pärade. Webruari kuu 12. päewal on suur Majestät, Keisre Herra Peterburgis talli-pallee ees platsi peal paradet piddanud ja sest on ossa wötnud pataljoni, shwadroni, 106 suurtükki ja köiksuggu sõa tarwidus. Kõik sedda paradet on keiserlik kõrgus, Peterburgi linna ja seal ümberkaudo seisawa söawäggede üllem kässo andja, kommandirinud.  Suur Majestät Keisre Herra olla just kello i 2 platsi peale tulnud ja riddasse  pandud wäggede eest ratsa möda sõitnud, siis pallee jure seisma janud ning söa wäed ennese eest lasknud möda marsida. Kui kõik mödas olnud, sanud kõik kommandirid ja wäg- gede üllemad issiärraliko jaggude kaupa, palleesse  kutsutud, priiStiko wötma. SimbirSkist. Ko! id e st. Kes sedda kasso, mis kolidest ühhe rahwale tulleb, weel põlle ärratunnud, se ei sa ka wist arro, kui suur wahhe päewa ja öö wahhel on. Meie armsa Eesti rahwa jures sn neid kül weel leiva, kes kolidest luggu ei pea, ja sedda ühhe wäriliseks peab, kas ta laps rummal woi tark on. Simbirski makonna wannemad olnud hiljoti koos ja seal olla nad kindlaks kohhuseks  ja seaduseks teinud, et igga laps järge möda peab kolis käima, künni ta omma tarwitawat  tarkust sanud ja üht tublit meest wallitsenud,  kes igga aasta kolisid läbbi käib ja watab, kas lapsed holega kolis käiwad ja kas koolmeistrid kassulikult öppetawad. Sealadne rahwas on sest jubba arru sanud, et päewa walgusel paljo parrem tööd tehha ja teed käia, kui pimmedal ööl, nenda ka kolitud innimene paljo mõistlikum iggas asjas, kui kolitamata, olgo se pölloharrimises ehk muis tallituses, mis ellus ette tulleb. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kuida Saksa wäggede waljaminnemisega Prantsusemaal jäeb, selle parrast peawad rnLllemad põled asja läbbi räkima ja ühhendust trehwama. Prantsuse rigiwallitsus tahhab Saksa rigiwallitsusele omma  sowimist ette panna ja siis wastastiko leppitust  tehhs. Se assi olli jubba Prantsuse savikust Berlinis, nago likuma pandud ehk nago tallomees ütleb: jutto allust üllesteinud." Kas nüüd Saksa rigi wallitsus Prantslase sowimist  kuulda wöttab, ja temmaga kokko leppima  saab, on assi, mis parrast kuulda same. Kolm milliardenit on Prantslane omma söa kullu Sakslasele ärra tassunud ja neljandamast milliardenist on ka jubba 350 miljoni maksetud  ning 250 miljoni peawad Märtsi kuut tassutud sama. Prantsuse rigiwallitsuse tahtmine  on, kui sedda wimast ossa neljandamast milliardenist ärratassuwqd, Siis Sakslastega söameeste wäljaminnemise parrast kokko leppimist  tehha. Tingimised, mis wimase kokko- 81