kus ette loetakse, kui sagedaste wiimase kuue kuu sees Arnautid juba Serbia piirides riisumas käinud, ilma et Türgi walitsus neid oleks jõudnud keelata ja trahwida.  Serbia walitsus nõuab Türgi walitsuse käest kahjutasumist ja kindlust selle kohta, et edespidi seesugust  juhtumisi mitte enam ei sünniks, muidu lubab ta ise asja õiendamist oma kätte wõtta. See ei wõiks aga muul wiisil sündida, kui et Serbia omad sõawäed  Arnautide nuhtlemiseks Türgi piiri sisse peaks saatma. Albaania ühenduse saadikud on praegu Roomas, kust nad ka edasi tahawad minna ja oma märgukirja iga riigi walitsuse kätte anda, kelle järele nad oma rahwausele seesamasugust tähelepanemist päriwad,  nagu seda Kreeka rahwa wasta awaldatakse. Nemad on Roomas tunnistanud, et nad omast maast niisama wähe Kreekamaale saawad andma, nagu nad Kreekamaa küllest omale tahawad, ning et nad oma isamaad kaitstes, sõariistade kättewõtmist ei saa kartma. Sellepärast on ette näha, et kui Türgi walitsus ka Kreekamaa tahtmist peaks täitma ja tema piirist laiendada  tahtma, Kreeklastel Albaanialastega sõda saab tõusma. Kindel asi on, et Albaanialased omast maast ilma sõata mitte wakamaa jagu Kreeklastele ära ei saa andma. Paapst Roomas on uuemal ajal leidnud, et oma terwe wäega töiste usuliste koolide wasta sõtta peab astuma. Roomas olla juba liig palju protestanti usuliste koolisi. Sellepärast on paapst ühe kirja wälja saatnud, kus sees ta nende koolide wasta kõiki usklikuid sõtta kutsub ja ise ka selle tarbeks  ühe wäga suure summa on annud. Nagu Roomas nii on ka Belgia kiriklased nüüd oma tähelepanemist koolide peale heitnud. Seal on kiriklaste ja wanameeleliste parteid ennast selle lipu alla ühendanud: „Riigiwalitsus koolist wälja!" Kõik nende parteide ajalehed kirjutawad nüüd igas numris sellest, kuidas riigiwalitsuse woli koolide üle kahjulik olla ja kuidas La sealt sellepärast täitsa wälja pidada astuma. Parem lugu ei ole sugugi Prantsusemaa kiriklastega.  Seal on nad juba nii kaugele läinud, et nad rahwast kantslite peal riigi walitsuse wasta ülesse ässitawad, nii et mitmeid õpetajaid kõhtude kätte anda tahetakse. Neid ässitamist tasub neile nüüd ka parlament  sell kombel kätte, et piiskoppide ja kardinalide liig suuri polkast wähendab ja konkordadi seaduse järele ära määrab. Konkordadi järele (lepingu seaduse  järele paapsti ja riigiwalitsuse wahel) on ertspiiskoppide  palk 15,000 pranki ja piiskoppide palk 10,000 pranki; aga nad saawad nüüd 20,000 ja 15,000 pranki. Parlament tahab nüüd seda palka seaduse määra sisse alandada, mis läbi 425,000 pranki riigil wähem maksa tuleb. Inglismaa sõawäed on uueste Asghanistaani  maal edasi hakanud astuma. Seiemaalses sõakäigus oli nende tähtjam tööpõld Lõuna-Afghanistaanis,  kus Kandahari linna oma alla heitsiwad. Nüüd tahawad nad Ida poolt Kaabuli linna peale tungida ja selle päälinna ärawõitmisega sõda lõpetada. Aga seal ootab neid Jakub Khan, keda nüüd terwe Asghanistaanimaa walitsejaks wasta wõtnud, suure ja heaste ette walmistatud sõawäega, ja sellepärast ei ole sugugi ette wõimalik ütelda, kuidas asjad edespidi  lähemad. Omalt maalt. Wiliandis. Hirmus sõnum Keiserliku Majesteedi laskmisest jõudis 2. Aprillil õhtu ka juba Wiliandi linna. Sellsamal päewal oli Koidu seltsis pidu, kellest rohkeste wõeraid osa wõtsiwad. Kui president mõrtsuka kurjast teust koosolejatele teadust  andis, kohkusiwad kõik ära ja müristus käis läbi kõikide südame. See ahastus muutis ennast aga lõpmata  rõõmuks ümber, kui kuulda saadi, et Jumal oma salwitud meest nurjatu mõrtsuka kuulide eest oli kaitsnud. Ütlemata waimustusega laulsiwad seltsiliikmed  Keisri laulu ja suur rõõm imeliku peastmise üle ei tahtnud sugugi lõppeda. Töisel päewal oli terme Wiliandi linn lipu ehtes, rahwas woolas Wene õige usu kirikusse Jumalat tänama ja priitahtlik tulekustutamise  selts läks rongis lehwitawa lipuga läbi uulitsate, künni turu peal seisma jäi, kus rahwaga seltsis Keisri laulu laulis. Lhtu oli terme linn auutuledes säramas ja lauluselts „Liederkranz" käis tõrwaküünlatega rongis lauldes läbi linna. Iga palge pealt paistis rõõm wälja, et Jumal meie kallist Riigi Isa nii armulikult ja imelikul kombel mõrtsuka käest oli peastnud. Ilmad. Siin Wiliandi ümberkaudu oli meil künni 5. Jürikuu päewani weel kaunis palju lund ja ilmad oliwad ka nii jahedad, et talwe käes ikka meel wõimus näitas olewat. Siis aga läksiwad ilmad soojemaks, nii et nädala lõpetusel juba kõik jõed lahti läksiwad. 7. Aprillil oli kange müristamine ja wihmasadu,  ning selle läbi tõusis mesi jõgedes äkitse wäga suureks. Selle lehe wälja andja, kes pühadeks oma koha peale Wändra oli sõitnud ja 7. Aprillil tagasi Wiliandi tahtis tulla, pidi nädal aega suurte weede pärast maal kinni paigal seisma. Laada rahwas, kes Wiliandi laadale Pärnu poolt oliwad tulnud, seisiwad  pooltõist nädalat Wändra jõe taga paigal, et suure wee pärast üle ei peasenud. Wihma sadas peale 7. Aprilli kuu päewa mitu päewa ja paaril päewal oli ka nii palju sooja, et soojamõõtja marjus > 13" R. sooja näitas. Pärnust. Keisri Herra imeliku peastmise päewa pühitsemine. Pärnu Eesti lauluseltsi Endla liigetest oli nõuuks wõetud, 2. Aprillil seltsimajas seltsliku õhtut muusiku mänguga ära pidada. Aga just Seltsi kogumise ajal kuulutas telegramm Peeterburgist  seda hirmsat ja koledat tööd, mis iga truui riigialama ja auusa inimese südamest läbi lõikas ja teda pühalikult Jumalale tänu andma sundis. Ka meie Eestlased tunnistasiwad oma armastust sellel koosolekul  meie kalli Riigi-isa wasta waimustawalt ülesse. Kolm seltsi-liiget tõusiwad järestiku ülesse ja rääkisiwad  lühidelt sellest hirmsast ja koledast tööst, nagu ka sellest lõpmata rõõmust, et Jumala salwitud mehe elu ja termis puutumata jäänud, mis peale igal korral kõik Selts täis armastust ja truudust oma Keisri Herra wastu südamelikult ja waimustawalt mitu korda hurraa hõiskas ja Riigi laulu laulis. Oma rõõmu tunnistas Selts ka seeläbi üles, et terwe seltsimaja täielikult rõõmu-tuledega walgustatud oli. Et aga sell päewal kurjast tööst wäga wähe teadust saadi, soowisiwad seltsi liikmed weel kolmandamal pühal (3. Aprillil) Seltsi saalidesse kokku tulla ja iseäranis pühalikult  meie kalli Riigi-isa imeliku peastmist pühitseda. Nimetatud päewal kella 6 ajal kogusiwad õhtu seltsiliikmed  suurel hulgal kokku. Nüüd pidas esite seltsi liige Btuä. A. S. Keisri Herra auuks wäga kena kõne, kus ta näitas, mis Keisri Herra omal walitsuse ajal Weneriigi alamatele head teinud ja kuidas ka Eestirahwale  uut paremat põlwe loonud, mis peale hurraa! waimustawalt läbi saali kõlas ja Selts waimustawalt „Jumal Keisrit kaitse sa" laulis. Töises pitkemas kõnes näitas seesama kõnepidaja, kuidas ristiusu walgus  Kreekamaalt Wenemaale paistma hakkas ja meie suure isamaa rahwast walgustas, kuidas ristiusk meie kõikide armuline ema ja waimuharimise täielik kõwa põhi on, keda usku täites inimene oma auu sisse saab. Need toored oksad, kes ristiusu õigest armastuse teest kõrwale langemad, wõiwad ka wiimaks nii sügawale langeda, et oma inimese auu ja elu mikskiks ei pane ja oma roojast kätt ka wiimaks Jumala salwitud mehe külge pistawad, et omas toores püüdmistes seda kangemalt edasi wõiwad mässata. Seesugust langenud  mehi, kellel Jumalat ega usku ei ole, on praegu Wenemaal mässamas, aga Jumal walwab oma salwitud  mehe üle, ning meie Keisri Herra elab ja mõrtsukad  ei saa mitte ilma teenitud palgata jääma. Seltsi liikmed, täis rõõmu ja armastust oma Keisri Herra ja täis tänu oma Jumala wasta, soowisiwad seda tundmist ühes heas teus awaldada. Seal tuli neile kohe meie Eesti Aleksandri kool meele ja lahke käega andsiwad nad andeid, nii et hea summakene kohe selle kooli heaks kokku tuli. Üleüldse oli 2. Aprillil terwe Pärnu linn rõõmutuledes säramas ja 2. ja 3. Aprillil kuulutasiwad suuredtükid linna pühaliku  rõõmu. 8. Pärnu jõe jeätus on 6. Aprillil liikuma hakanud. Peale selle on ka pea laewasõit alustanud. Pärnu maakonnast. Näitemäng ja rõõmu awaldus. Tori kihelkonnast kirjutatakse meile: „Rõõmuga peame tunnistama, et meie rahwa seltslik  elu wiimasel ajal jõudsaste edasi on nihkunud. Meie linnades on juba igal pool Eesti seltsid elusse tõusnud, kes oma kinnitatud piirides rahwa harimiseks  ja äratamiseks agaraste tööd teemad. Aga ka maalt peame tunnistama, et selles asjas edenemist näha on, kui ka mitte weel seesugusel mõedut nagu linnades.  Nädalat kolm ehk neli enne LLHawõtte pühade  wõtsiwad mõned noored inimesed siin nõuuks, Taali ja Tori-Leewi koolmeistrite heaks, kes mõlemad tulekahjude läbi Jõulu ümber, kus nimetatud koolimajad  tule roaks saiwad, suurt kahju oliwad saanud, wiimasel pühal (3. Aprillil) üht Eestikeele näitemängu  mängida. Kuidas nõuuks wõetud, nõnda sündis ka, ja nimetatud päewal sai lustimäng ~Wirrwarr Tori kihelkonna koolimajas mängitud. Enne näitemängu  hakatust aga kuulsiwad koosolud uht asza, mis iga ühe õige Weneriig: alama südant suure kurbdusega,  aga ühtlasi ka suure rõõmuga tartrs. Just koosoleku ajal jõudis sõnum sere, et paew enne seda ühe roojase inimese käsi meie kalli ja kõrgeste auus tatud Keisri Herra peale oli sihtinud, aga Juma a armulise hoidmise läbi selle Saadana teenri tahtmme mitte korda läinud. Kui üks koosolejatest seda lugu liigutud südamega rahwale jutustanud ok, laulsiwad kõik koosolejad suure waimustamisega Kersn laulu. Selle peale hüüdis rahwas waimustawalt mitu korda hurraa! Nüüd alles alustas näitemäng ning sai suure osawusega ja kõikide täieliseks rahulolemiseks hakatusest  künni lõpetuseni heaste mängitud. Üksiku järkude waheaega kaunistas Tori mängukoor. Ehk küll teed sell' ajal wäga sandid oliwad ja jõgedest ülesaamine  waewaline, siiski oli koolisaal pealtkuuljaid täis, ning sisse tuli 62 rubla 56 kop. Rõõmsa südame ja meelega selle üle, et Jumal meie kalli Keisri Herra elu armulikult hoidnud oli ja et midagi kuulda ja näha oli olnud, mis maal seie ajani weel arwa kuulda on, lahkus iga koosoleja sellel õhtul meie kihelkonna koolimajast." —i — Tartust. Laulupidu. Tartust on laulupidu pidu-komitee poolt järelseisaw. kiri laulukooride kätte saadetud: „ Auustatud Eesti laulu- ja mängukooridele ja nende juhatajatele. Minewal suwel pidi meie lauluja  muusikupidu Wene-Türgi sõa pärast pidamata jääma. Sõda on, tänu Jumalale, lõpnud; nüüd wõime jälle pidupidamise peale mõtlema hakata. Liiwimaa kubernäri  herra käest on selle tarwis luba-uuendamist palutud  ja tuli sealt wastus, et ülema walitsuse poolt keeldu ei ole, meie pidu tulewal suwel esialgu määratud  programmi järele pidada. Selle põhjuse peal on pidukomitee ettewalmistamisi tulewa-suwise pidu wasta jälle käsile wõtma hakanud ja palub ühtlasi ka kõiki Eesti laulu- ja mängu-koorisi, et need ennast nüüd ka jälle aegsaste pidu wasta hakkaksiwad walmistama.  Hakake siis armsad lauljad ja mängijad, nüüd jälle uue himu ja hoolega laulma ja mängima ja õpige ja harjutage wäsimata! Siis meie laul ja mäng suwel ühes seltsis pidule auu wõib teha. Kooride  juhatajaid palub pidukomitee, aegsaste siia nüüd jälle uueste teada anda, kas ja mitu lauljat ja mängijat  Teie poolt pidule saawad tulema. Pidukomiteele  saadetawad kirjad zc. saatku järgmise adressi all Tartusse: Seminar-koolmeister J. Kurrik, Tartus, Tallinna uulits X 15. Seesinane „ töine üleüldine Eesti laulu- ja muusikupidu" saab 20. Juunil algama. Kõiki lauljaid ja mängijaid palutakse nõnda Tartuse tulla, et päew enne pidu algusi, s. y. 19. Juunil pärast lõunat kell 2 waimuliku kontserdi üleüldine ehk pääproow  wõib peetud saada. Iga laulu- ja mängukoor, olgu maalt ehk muialt linnadest, tuleb Tartus esmalt Jaama uulitsas „Wanemuise" seltsimajasse kokku, kus wastawõtjad pidutallitajad neid teretawad, pidu-programmi,  kus peal seisab, mis igal lauljal ja mängijal  pidu ajal tarwis teada ja tähele panna, ja pidumärgid  neile kätte annawad ja neid korterisse juhatawad.  Korteri muretseb pidukomitee lauljatele ja mängijatele ilma hinnata. Ülespidamise eest muretseda  jääb iga piduwõera enese hooleks. Tartusse jõudes  (19. Juunil) wõtawad kooride juhatajad pidumajas liisku, kuidas koorid oma lippude all, mis iga koor ise kaasa on toonud, pidurongis ükstõise järel saawad käima. Niisama nimetawad laulujuhatajad juba kokku tulles oma kaks wõidulaulu. Pidurongide järg jääb kõigeks piduajaks niisama, kui esmalt liisu läbi säetud.  Esimesel pidupäewal (20. Juunil) saab enne lõunat,  olgu kirikus ehk muial sündsal kohal, pidu-Jumalateenistus,  ja pärast lõunat waimulik kontsert olema.  Töisel pidupäewal (21. Juunil) on enne lõunat ilmliku kontserdi proowi pidamine ja pärast lõunat ilmlik kontsert, kui ilm ilus, sündsas rohuaias ehk muial, kuhu pidurongis muusikumängu ja lippude all minnakse. Pärast ilmliku kontserti tulewad need piduwõerad,  kes sellest osa wõtta tahawad, pidusööma-ajale kokku. Kolmandamal pidupäewal (22. Juunil) tulewad enne lõunat jälle kõik koorid pidumajasse kokku ja lähemad  sealt, niisama kui enne, laulupürmandule, kus iga koor oma tahtmise järele ühe laulu laulab ehk tükki mängib, et kuuljad iga koori üksikult wõiksiwad kuulda.  Pärast lõunat tulewad wõidulaulud, kus iga laulukoor oma pidule tulles üles antud wõidulaule laulab, laule, mis ta kõige parema arwanud olewat  ja kõige paremine teab mõistwat. Ka siin läheb järg nagu kõigel piduajal, sellesama korra järele, mis hakatuses liisu läbi juba seatud. Nagu meie jubelipidu,  ei ole ka tulewa-suwine „ töine üleüldine Eesti laulu- ja muusikupidu" mitte ühe ehk töise seltsi,