meier essimesel Kristuse tullemise pühhal, selsammal aastal, Ria linna Jakobi kirrikus essimest ewangeliumi jutlust piddas. Sest savik  ei olle siis mitte ükspäinis meie linnades waid ka maal Ewangeliumi Lutteruse usk kindlat  põhja wötnud, ja jutlused ning jummalatenistused  rahwa kele murde peal petud. Tallinnast. Õnnetus noa läbbi. Se põlle Lal hea, et karja poisil nugga kasas on, sest sellega wöib ta ennesele ilma tahtmata wigga tehha ehk ka surma sata; et agga ta, kui ta kõige päewa karja jures, ilma noata labbi ei woi sada, sest kellega peab ta omma leiwa kannika küljest tükki ärrasama, kui koht tühhaks lähhäb; siis tulleb temmale üks tölbi otsaga nugga kasa anda, kellega ta ennesele ei woi kahjo tehha. Jubba sedda on ennegi olnud,  et karja lapsed noa läbbi, mis neil kasas,  surma sanud ja ühhest sesuggusest asjast tahhame ka tänna könneleda. Se olnud 23. Septembril, nenda.könneleb Eesti ma kubbermango  seitung, on üks Palluta walla aastane karja pois, nimmega Josep Löts ennast  õnnetumal wisil noaga hawanud ja ka selle hawa läbbi surnud. Temma seltsiliue üks teine karjapois, nimmega Mihkel Wakker,  12 aastat wanna, juttustab, kuida luggo olnud. Josep olla temmast nattuke maad emal maa peal maas istunud ja üht pu otsa terrawaks  leiganud. Korraga olla ta kissendama bakkanud, kus Mihkel ta jure jooksnud ja leidnud  temmal suurt ja süggawat hawa seetse pool reie sees ollewad, mis wägga werd jooksnud; nugga olla temmal käest ärralibbisenud ja reisse läinud. Ehk kül önneto teist olla pallunud, temma  jure jäda, sest ta kartnud surma, olla Mihkel  ommetige temma wannemate jure, kes umbes  werst maad sealt emal ellanud, jooksnud, teatama, kuida luggo Josepiga olnud. Sure ruttuga jooksnud wannemad kül senna, agga leidnud senna sades tedda jubba koletuma ollewad;  lühhikese aja pärrast olnud ta kustunud  ja siit ilmast lahkunud. Nenda piddi temma  noor ello ni õnnetumal kombel siit mailmast  löppetud sama. Wötke öppetust, ni hästi karja poisid, kui ka nende wannemad. Wadake  kui pea wöib teie rööm kurwastuseks mudetud  sada ja nut naero assemele astuda. Peterburgist. Abbikaösa aasta piddo.  Wennema ewangeliumi Lutteruse usso koggoduste abbikassa selts on se aasta omma aasta pühha õige usso ülleswötmise pühhal, 22» Oktobril Peterburgis Annen kirrikus, puhhitsenud.  Arruandmise kirjast leiame, et se selts mödalainud 1871 aastal ülleüldse 59,269 rubla, 59 koppikad rahha sissewötnud, rohkem kui ühhegil teisel aastal muud kui aastal 1869 on sissetullik surem olnud. Wöttame  nüüd ka wäljaminnikut kokko, siis on warsi arro käes, et ka suurt warra põlle järrele  janud. Wäljaminnik olnud: 33 kohta ue kirrikute, palwe maeade ning kirriko möisade ehhitamiseks ja mannade parrandamiseks on 11,999 rubla ärrakullunnd; 57 kohta koolmeistrite  kolitamise ja kolide tarwiduseks 11,999 rubla; 52 kohta waeste koggokonnade kirriko asjade parrandamiseks, öppetajate palgadeks ja reiside kulludeks antud 8999 rubla; kirriko asjade j. n. e. eest wälja antud 899 rubla; kommissioni kullu, ja wöllade tassnmiseks ärrakullunud  3699 rubla. Ehk kül kaunis suur summa rahha aastas kokko tulnud, siiski ei olle kommission ommetige mitte wöinud kõikide  pallujate palwet kuulda wötta, maid seitse on piddand meel otama jäema, künni jälle rahha samad. «Odessast. Tähhel pannemiseks. Wenne seitung ..Golos" könneleb ühhest wägga kurwast asjast, mis Odessa linnas sündinud; walletab temma ees, siis walletame meie takka järrel; agga olleme sedda jubba ennegi kuulnud,  et rohheline wärw kihwtine peab ollema, mis innimese terwisele wägga kahjolik; separrast  olgo ..Golose" jut tähhelpannemiseks: ..Umbes  wie aasta eest taggasi on seal linnas wabrikant  Pitahier, kes hilja aea eest arra surnud, ommad toad rohhelise tapetidega kliisterdada lasknud. Mönni aeg selle järrele, olla kõik kes seal ellanud, üks ühhe ja teine teise haigusesse haigeks janud; kuus temma töömeestest surnud ärra, temma abbikasa janud pimmedaks, temma  tüttar sanud krambi haigust ja Pitahier issi alwatuse többe, mis ka wimaks ta ello löppetanud. Ta tüttar kes ühhe inshenerile olli mehhele sanud, olla ennast se aasta Zuli kuul püssiga mahhalasknud, sest et ta melest üsna 369