horkemaks läinud, ja siis, et üllewel Domi mäe peal üks wee-kast ehhitatud ja wimaks se wägga kassulik töö löppetud, et wee-meestel nende nahk wöö külges kannetawas taskus, üks kannepist tehtud wee pang on. Nende kassa seisus olla 6949 rubla 79 kopp. 2. Augustil s. a., kui rehnungi löppetuse päewal,  se on, mil kassa aasta täis saab, on kassa surus olnud: selget rahha kassas 2791 rubla ja üks kauba panga pillet, suur 2559 rubla, mis agga ronnimise-maea ja mu selle seltsi tarwiduste eest ennamiste wäljaantud janud.  Haigete- ja abbikassa surus on 1112 rubla 11 kopp. minnewa aasta olli 910 rubla 51 kopp. Nende seltsi liikmete arru, kes tõeste töoteggiad, on se aasta 98 meest jure janud ja nende arru on praego ülleüldse 457 meest, ja nende arru, kes agga muido seltsi liikmed, on 23 suremaks sanud ja neid on ühtekokko 437 meest, kes aastas 486 rubla seltsi kassuks sisse makswad ja nenda sedda head asja eddasi awwitawad. Tähhelpannemise  wäärt on, et nende wimaste 437 seltsi liikme seas, paljast 117 maea perremeest on. Ülleüldse on mödaläinud aastal seal 9 tullekahjo  olnud ja nimmelt 2 suurt, 3 keskmist ja nelli weikest. Löppetuseks on weel wassewallaja  Jüraens üllemaks pritsumeistriks wallitsetud.  Peterburgist. Wee upputusest, kellest  meie Kadri päewa õhtul omma ossa olleme  sanud, on ka seal olnud. Sealt kirjutakse: 25./Z6. Nowembri öftl, ajas märato malli torm merrest wet Newa jõkke ja kanalide sisse jalga kõrgemaks, kui parraja seifo aeal on, panni kõik maddalamad linna kohhad wet tais, nenda et ulitsad wee al seisid ja innimesed  omma kortritest piddid walja pöggenema. Üks telegramm teab könneleda, et politsei 7WO innimesele, keS wee eest ärrapöggenenud, kortert  piddand murretsema. Selle õnnetuse jures,  ei olle innimesi mitte õnnetuma wee surma kätte sattunud. Ühtlase on se hirmus marru ka paljo kattusid mahha lõhkunud, raud aedo ümber wissanud ja paljo muud pahha teinud. Teise hommiko kello wie aeal, on torm waiksemaks  jänud ja siis olla ka messi kohhe allanema  hakkanud. Wöeralt maalt. Austriamaalt. Kristlased ja Türklased,  ei tahha ilmas hästi kokko leppida; nende wahhel on allati must kass' pahha haisu teggemas, ehk woime ka sedda wanna sönna prukida: ..Kuida sa lükkad, nenda se lähhab." Seal olli üks Kristlane ja Türklane nattuke tüllisse läinud, mis wimaks sellega lõppenud, et Kristlane Türklast mahha lönud. Hakkatuses  ööldi tülli sest tulnud ollewad, et Türklane  olla Kristlase ellajaid warrastanud, agga pärrast olnud assi koggoniste teist modi ja nimmelt nenda: Türklane olla ühhe teise Türklase peale wihhane ja olla sedda Kristlast palganud, tedda ärratappa, mis ta ka teinud ja kui ta tük aega lubbatud palga järrele odanud,  agga ilmas mitte sanud, olla ta wimaks küssinud, mis peale Türklane olla wastanud, et ta sedda rahha temmale mitte ei maksa ja lubbanud sedda asja kohtule üllesanda; selle peale olla ta Türklase peale wihhaseks sanud  ja tedda ka mahha lönud. Nüüd olnud agga teised Türklased nago haggiad temma ja ka teiste Kristlaste kallal, kaevanud nende peale kohtus ja kohhus mõistnud neist 32 meest 2V aasta peale wangi. Italiamaalt. Garibaldi. Wanna Garibaldi olli ommal aeal Jtalia söas sesamma  waggew söddia mees, mis würst Bismark  Saksa-Prantsuse söas olli, et kuhhu pole omma söawäggedega poris, seal olli wöit temma  käes, ja praego ellab ta, kui waene saunamees  Kaprera saare peal. Rigiwallitsus olla sowinud, et temma Roma linna tulleks kus tedda ta tenistuse järrele wöiks auustatud  sada. Prohwessor Alfonso Gurizzo, kes Nowcmbril Kaprera saarelt taggasi tulnud,  olla Garibaldi poolt sönnumid tonud, et temma tahta nüüd weel senna jada ja ülleüldse  olla se temmal wägga raske sealt ärratulla,  ja ta ei sa ilmaski ärratullema, kui ta sedda peaks kuulma, et kui ta pea Roma linna müride wahhele saab pistma, temma parrast seal pahhandust peaks sündima. Uahrva annete  parrast olla ta öölnud: ..Tössi on, et minna aastal 1860, kui ma Konwortiga selle ülle könnelesin, ollen öölnud, et minna ka just 405