karwad püsti löwad, kautgwad ka lehmad pima  ärra ehk kül saggedaste alles üsna terwed näitawad ollewad. Se on se kõige warrem ja essimene märk ja tunnistus et ellajal többi külges, kui pima and arm kaub, ja kohhe tõuseb ka pallawus temma sees ; teisel kolmandamal  päewal näitamgd ka teised märgid, st ellajal snnam terwe ei plle ja need on: ihho lööb wärrisema ja aj oti tulleb köhha peale, silmad hakkawad wet jooksma ja mnnast ja suust penikeselt wenniwat illa. Esmalt Hn kehha ummuses, agga pärrast hakkab läbbi jooksma. Seetse pole mokkade ja iggemete Wge löwad walkjad plekkid, mis juusto modi mäddaga kaetud; warsi selle järrele lööb mädda ennast lahti ja selle assemele tullewad punnased  lihha sisse sönud paisekesed jälle silmade ette; neljandama künni seitsmendama päewa järrele,  parrast sedda, kui ellajas haigeks janud, on surm ta kallal; ellajate jures, mis karja- maal käiwad, turib se ka monni kord kaks näddalad, enne kui surrewad. Lagguneb többi laiale, ja jäwad paljo ellajaid  korraga haigeks, siis on muidogi teada, ei lasse ka surm kaua ennese järrele odata ja siis ka kohhe arro käes, et meil katko többega teggemist. Z 13« Kui wöimalik, peab jubba enne, kui weel selge arro käes, kuida többi saab ollema,  ettewatamist prugitama, et assi pahhemaks  ei lähhä ja nimmelt: Kui karri suur ei olle umbes 56 ellajast koos ja issiärranis siis, kui öue issiärranis, jägo nemmad kokko, peab agga ommetige mis ial wöimalik tehtud sama, et wälja poolt kokko samist ei sa ollema,  wahhid sawad wälja pantud, kes agga mitte senna öue peale ei tohhi minna, egga selle perrerahwaga kokko anda. Präsitenti seädmise peale sawad wahhideks kohhase politsei polest kõige ustawamad ja truimad  koddanikud woi perremehhed wälja wallitsetud  ja nende käest köwwaste nõutud, et selle eest peawad wastama, kui kässo wasto tewad, agga neile lubbatakse ka ellajate többe kassast, peale päewa palga weel 26 protsenti rohkem päewa palka maksa. - Kohhane politsei  wastab selle eest, et wahhid korrapärralise  järrel watamise al seisawad. b. Kui karxi -sHur, siis ei pea- haiged ellajad nendega, kellest öiete teada ei ylle, kas Wd terwed woi mitte, ühhe kohha peal seisma, ja km woimalik, siis need, mis näitawad terwed ollewad, kas ühhes ehtpissukese  salga kaupa - umbes kümme koos teistest lahhutud ja emal nenda hoitud sama, et teistega kokko ei sa, olgo kas sarede pea! ehk metsas, kus aed ümber, woi issiärralikul seisawa  kuride al. Külli ja leikuse aeal on se maal kül raske, kõik nenda taita, kuida siin nimmetud, agga ommetige peab se sündima. Jssiennesest on se jubba mõista, ei tohhi terwed ellajad ei selle lauda liggi sada, kus haiged sees, ei ka mitte nende ellajatega, ei nende ülleöpassiate, ei nõude egga toido rüüstadega,  kokko sada. Z 14. Sedda mis praego üllemal nimmetud  täita, seks on allamal seisawad punktid tähhelpanna: 1) on se többi kerge külge, hakkama, olgo többise ellaja rojast ehk sest mis temma ihhust lahkub, sepärrast ei tohhi termid ellajaid senna minna las ka, kus többised olnud; ka 10 künni 20 sammo pealt hakkab se többi, kui terwed ellajad sedda öhko sisse hingawad, kergeste  külge. Selle eest wöib agga hoida, kui laudad, kus többised ellajad sees, hästi samad  tulutud ja terwed sealt kaugel arra hoitud. 2) Ka lammaste ja kitsede külge hakkab se többi, agga ükspäinis siis, kui ta wägga kange ja jubba liig laiale laggunenud. Z) Ehk kül igga haigeks jänud ehk langenud  ellaja nahhast, karmadest, sarwedest zc. ic. se többi külge hakkab, siis hakkab se paljo ennem  weel limmast, mis silmist, ninnast, suust ja solikast wälja jookseb ning ka temma rojast  ja kussest. 4) Lammaste, kitsede, hobbuste, koerade, kasside, sulg-ellajate, innimeste, issiärranis temma riete ja jallanöude, käkeppide, hobbuste riistade, waljaste, lögade, toiduse krami ja alla laotuse pöhhude läbbi, wöib se többi laiale wetud sada, ja terwed ellajad többe sada, kui sedda tähhel ei panda, egga sest ei holita, kas asjad puhtad woi mitte. Kõige selle ülle peab köwwaste walwatud sama, et nenda többi mitte ei saaks emale wetud  ja laiale lautud. G 284