MillaS Suurwürst Ülemkommandör Konstantinoopoli  linna Sultani juure wõerusele saab minema, selle kohta ei ole meel mingisugu kindlat pääwa ära määratud. See wõeruskäik saab küll wähem  seda olema mis tema nimi tähendab, kui wõitja minemine wõidetud riigi päälinna sisse. 'Kreeklaste! mässamine läheb ikka suuremaks. Makedoonias ja Tessaalias on mässajad Türklaste üle wõitu jõudnud saada, Epiiruses on naad aga Türklastest tugewaste lüia saanud. Türgi walitsusel on nüüd nõu, õige palju sõawäge sinna kokku saata, et mässajad enne kongressi laiali oleksiwad pillatud. Ali Saib on kõige nende sõawägede päämeheks nimetatud,  ja Hobart-Pashaa pidi sõalaewadega mere poolt tulema ja Woolo sadamasse heitma. Isegi on arwata,  et seal üks hirmus were ära walamine saab tulema, mis aga siiski asja mingisugusel kombel ei saa parandama, sest mässamist mägedes ei saa mitte wõimalik olema nii ruttu ära lämmatada, ning palju ilma süüta inimesi saamad Türklaste piinamisi pidama kannatama. Nüüd oleks küll aeg, et Inglane, kes ennast ikka Kreeklaste sõbraks on tunnistanud, ühe tõsise sõna Türklase juures räägiks ja seda Kristlaste mere ära palamist keelaks, künni kongress asja kohta otsust saaks teinud olema. Grahw Andrassy on Austrig ja Ungria iseäraliste saadikutele üles awälvanüd, et Austria mitte seepeale ei mõtle, Bosnia ja Hertsegowina maad oma alla heita. Nõutud sõakulud peada Austriale toeks olema, et tema sõna enam mõjub, kui ta kongressi  peal mõne lepingu wasta üles astub, mis Wenelane  ja Türklane oma wahel maha teinud. Üks jagu Andrassy awaldustest nende saadikute ees hoitakse aga saladuses. Ungria iseäralikud saadikud on Andrassyle ka jo sõakulu lubanud ja nimelt-kõik ühest suust. Nemad ütlesiwad, et nemad sõda ei soowi, aga teda ka ei karda; nagu sunniks neile keegi sõda kaela, kui naad seda ise ei teeks. Ka Austria saadikud ei saa oma luba mitte keelama. Nagu lugejad teawad, anti mullu aasta Saksamaa  riigiwalitsuse poolt teada, et ükski Sakslane oma asjadega Pariisi näitusele ei tohiks minna. Selle üle oli palju nurinat Saksamaal. Nüüd on Saksa keiser kunstnikude palwe peale luba annud, et need omad pildid ja kujud näitusele tohiwad wiia. Oma kunsti töödega wõib Saksamaa küll ilma kartuseta töiste rahwaste sarnaste tööde kõrwa astuda. Würst Bismarkil oli Saks« riigi parlamendis ühe uue seaduse pärast kciüms" palju maidlemist, mis temale tema hädalise terwise pärast wäga raskeks on läinud. Wiimaks wõttis riigi parlament selle uue seaduse  riigikantsleri asemiku ära määramiseks ilma muutmata 171 healega 272 healest wasta. Nagu meie Peeterburgi sõnumete all leiame, on grahw Jgnatjew ja Reouf-Hashaa jo 2. Märtsil Peeterburgi linna jõudnud, et rahu kaup, keda Sultan  jo alla kirjutanud, ka Peeterburgis saaks kinnitatud.  Reous-Pashaal olewat meel see iseäraline käsk, sõakulude summa wähendamist paluda. Rahu-lepingu kaubas peada ka nimelt maha tehtud olema, et selle lepingu täitmise eest mõlemad kauba-tegijad wastastiku  seisawad. Sell kombel alles on see kaup täitsa korras ja muutmata, kui ka mõned riigid ajuti tema wasta peaksiwad sõidelda tahtma. Loota on siis nüüd, et San Stesanos tehtud auulik rahu, kelle läbi 19. Weebruaril miljonitele uus priiuse aeg alustas, täitsa kindlaks saab ja oma wiimase kinnitamise  leiab. See rahu on Hommikumaa sündmuses üks kõige tähtjamatest juhtumistest, aga tunnistab ühtlasi ka, kui wäga parajal mõedul Wenelane oma suurt wõitu, kellega ta Türklase suutumaks maha on löönud ja tema riigi täitsa ära oleks wõinud kautada, on mõistnud tarwitada. Pea saab nüüd see rahuleping  kõikide oma üksiku tingimistega terwelt awalikuks  tulema. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast. Koduloomade ja käsitM?Mitus  Nõuu Eesti Põllumeeste - Selts tänawu, 1878 aasta suwel, Juuni-kuu esimeses pooles, näitust Põltsamaale asutada.  Põltsamaa kulle põllumehed saamad siis, kui kõik asutused korralikult edasi lähemad, omalt poolt näitama, kaugele karjakaswatamine ja käsitöö ka nende kodus on jõudnud, ja loodame, et sealt rahwas Seltsile tema püüdmise juures iga pidi abiks on. Pikemad seletused ja teadused saamad hiljem tulema, kui kõik nõud Seltsis ära peeti. I. ?. tartumaalt. Nõo kirikus on 19. Veebruaril  selle koguduse uus õpetaja M. Jürmann Tartu-Wõrumaa praustist ametisse seatud. M. Jürmann  on meie rahwale jo mitme tulusa kirja läbi tuttawaks saanud, nagu „Kodu-kool" I ja U ja „ Mõnda ewangeliumi Lutheruse usu meie maale saamisest" Kirjameeste seltsi aastaraamatus 1877, n. n. e. Need kirjad üksi jo awaldawat üht elawat usku ja üht rahwa armastust, kelle pärast Nõo kogudusele seesuguse õpetaja kohta südamest õnne wõib soowida. Tartu linnast. Tartu uniwersiteedi peal õpiwU tänawu 902 studenth kellest 399 Liiwimaalt, 168 Kuuramaalt, 99 Tallinnamaalt, 193 muu Weneriigi  maajagudest, 32 Poolamaalt ja 11 wõeralt maalt on. Neist õpiwad kirikõpetajateks 108, seaduse ja riigi tundmist 182, arstideks 310, apteekriks 77, keelte tundjaks 58, Venekeelt ja kirjandust 8, poliitika  ökonoomiat 43, maailma sündmust 26, matematikat  22, tähtedetundmist 2, siisikat 5, heemiat 27, mineraloogiat 4, loomade tundmist 8, taimede tundmist  1, põllutööd 21. Õpetajateks on neile 69 prosessori ja muud õpetajat. Uniwersiteedi kantsleis on 11 ametniku ametis. Mngidest elab kindral Chadshi Otzman Pashaa praegu oma teenritega Tartus. See Türgi kindral on 38 aastat wana ja seesinane, kes Shipkas kõik need wahwad tormid juhatas, mis Türklased Wene kindluse St. Nikolo wasta jooksiwad. Peale selle, kui Skobelew madalikus Wessel Pashaa oli löönud ja kõige tema sõawäega mangi wõtnud, andis Wessel Pashaa ka Chadshi Osman Pashaale mägistikus käsku, ennast Wenelase mangi anda, sest et Wenelased teda jo igalt poolt sisse oliwad piiranud  ja peasmist enam ei olnud. Osman Pashaa hoiab aga nüüd Wessel Pashaa kirjalikult antud käsku kui kõige kallimat mara alles, sest ilma selle käsuta oleks ta ennema surnud, kui ennast Wenelase mangi ännud. See kiri peada pärast tema auu tunnistuseks kodu olema. Mitmel lugejal saab jo tuttaw olema, et riigi walitsus Tartus T MTr semlnar:  Tartu linna on asNänM, kus Eesti koolidele koolmeistrid wülja õpetatakse. See seminar kannab seda nime: 11. Tartu koolmeistrite seminar (11. Aepiiieimn  (TnnngM), sest esimene seminar on kroonu Saksakeele linna koolmeistrite seminar. Riigi malitsus on ühe kõige toredama Tartulinna majadest 50,000 rubla eest selle 11. seminari tarwis ära ostnud, ning 2., 3. ja 4. Märtsil katsuti ja wõeti esimesed kaswandikud selle koolile wasta. Loodame, et see seminar niisama tublid rahwakoolmeistrid wälja saab koolitama, nagu seda seiemaale Riia rahwakoolmeistrite  seminar on teinud, kes nüüd enam Lätlaste päralt üksi jääb. - Nagu Tartu ajaleht, N. D. Ztg., teada annab, olla Riiksraadi poolt 1878 aasta kohta rüütlitest  asutatawa töise Liimi maa gümnasiumi (esimene on Wiliandis) tarwis, mis Wendeni juures asutatakse, 10,000 rubla lubatud. See sõnum täidab Meid nimelt sellepärast rõemuga, et meie nüüd loota wõime, et ka meie Aleksandri kool ilma riigimalitsuse abita ei saa jääma. Wõru maakonnast. Aleksandri kooli pääkonntee president, õpetaja J. Hurt, on ommeti waemaks wõtnud,  Wõrumaa kooliwanema kirja peale wastus  .kirjutada. Nagu kõik herra Hurti kirjad, nii on ka see wäga osawaste kirjutatud ja saab oma jagu kasu meie Aleksandri koolile tooma. Aga kuhu see kuulus „ kooli manem" kõikide nende teenitud hoopidega  mis ta siin saab, seda meie ei jõua mõtelda. Õpetaja Hurt näitab esmalt selgeste, kuidas  see „kooli manem" mitte üks koolide sõber ei ole, nagu ise kiidab, maid üks koolide lõhkuja. Töiselt näitab ta, kuidas kuulus „kooli manem" oma /Tundmisega"  täitsa sopa sees kõnnib. Ühe koha sest pitkast  wastusest paneme seie üles, et ta wäga osaw ja kena on. Õpetaja Hurt ütleb: „Teie olete tõeste nii segaselt arutanud, et ei tea, kust otsast ehk äärest kinni hakata. Ligi kümme kord kinnitate Teie „kui" ja „kui", „sis" ja „sis", ja tähendate sellega: kui see ja see peaks sündima, siis tuleks see ja see asi mälja. Siis lisate meel mitmele korrale „wahest" ja jälle „wahest" wahele, et seletust selgemaks teha. Niisugune  arutamine seisab jälle palja „tundmise" peal ja mis sest petelikust asjast arwata, oleme jo ülemal tähendanud n. n. e. Teie ei arwa Aleksandri koolist priiuse auusammast saawat ja põhjendate oma tunnistust  seda wiisi: „Kui küla kooli egan kihelkonnan linna elementarkooli wüärilises saama, nii kui nemä mõnen kihelkonnan mast pea jo omma, nink kui kihelkonna kooli saama katte ehk kolme klassi jäetu, nii kui soowitas,  sis saama aigapiti egan kihelkonnan elementar- kool nink kreiskool üten koon olema. Mis tähendap sis Aleksandri-kool Põltsamaal oma iseäraliku sääduse nink walitsusega? Tema ei saagi nutis ei ka tutis pää pääle saama, messugune awwusammas temä sis rveel om?" — Armas kooliwanem! Selle peale kostan mina: Kui küla koolid gümnaasiumi wäüriliseks saamad ja kui kihelkonna koolid uniwersiteedi armuliseks tõusewad, siis pole meil enam tarwis neist raha raiskajatest hoolida,  siis saame õpetajaid ja tohtrid omast kihelkonnast. Mis tähendawad siis gümnaasiumid ja uniwersiteedid meel oma iseäraliku seaduse ja walitsusega? Jah, armas sõber, kui... kui, siis... siis on kõik wõimalik. Teie, armas kooliwanem, ei tunne ei linna elementarkoolisi  ega kreiskoolist. Olete järele rääkinud, mis Teile ette puhuti. Oma „kui"-dega kruuwite küla koolid kõrgesse ja oma „sts"-dega rõhute linna koolid  maha ja arwate, see on kõik nõnda ehk saab kõik nõnda sündima, n. n. e. Teie arwamine maa koolide üleliialisest tõusmisest ja linnakoolide wiletsast kängu jäämisest on tühine. Sündinud asjad kuski maal ei anna Teile õigust, maid tunnistawad kõik Teie wasta. Nii käib ka Teie wehklemine Aleksandri - kooli wasta tuulde. Ta on jo nüüd oma plaaniga kõigist kihelkonna  koolidest ülem, ja saamad kihelkonna koolid tõusma, saab ka Aleksandri-kool tõusma. See on mõistlikul inimesel nagu iseenesest mõista ja Teie wastaajamine  asjata jonnimine." Riiast. Liiwimaa kubernär Baron Uexküll- Güldenbandt on 12. Märtsil jälle Peeterburgi teekonnast Riiga tagasi tulnud. Ka ü. klassi wolimeeste walitsemise juures on Riias Sakslaste partei ühendatud Weneja  Läti partei üle täitsa jälle wõinmst saanud. Riia maapüäwa peal on kreisi saadikuteks walitsetud: Tartu-Wõru maakonnale: Arwed von Brasch-Ropka, Baron Nolken-Mooste ja Baron Nolken- Alatskiwi. Pärnu - Wiliandi maakonnale: O. von Samson-Kurista, V. von Bock-Pornuse, grahw L. Kaiserlingk-Kõnno. Goldmgist. Juudi preester, rabi Hirschowitz, on Juudi usu linna saadikute wannutamise juures „Goldingi kuulutaja" järele järelseiswa kõne pidanud: „Minu herrad ja usu osalised! Üks kõige tähtjamatest Juudarahwa inimliku kohuste õpetustest on tänulik olemine, ja Talmud ütleb: Kes tehtud heategude ja nende tegija wasta tänamata on, see saab ka kergeste Jumala wasta tänamata olema. Ja tõeste on tänulik  olemine see kõige kindlam alus, kelle peal seltskond  ja perekond sigindawas kokku-leppimises wöib elada. Kus tema puudub, seal ei wõi miskisugune tõsine õnn, miskisugune tõsine rahu jäädaw olla. Ja eks tõsine lapselik armastus wanemate wasta mitte tänu - tundmises ei juurdu nende saadud heategude eest, mis laps nii rohkeste noorest põlwest saani wanematelt  on tunnud? Minu armsad sõbrad! Ka meie südames on see üks tänu-tundmine, mis tänane pidu seal elawaks äratab, ja nimelt üks tänu ja armastuse tundmine nii hästi meie kõrge ja armuliku Walitseja wasta, kes meile alles täna meie maakonna linnades tõsist kodaniku õigust on annud, kui ka meie kristliku kaaskodanikude wasta nendest meie kohta awaldatud usalduse eest. Minu sõbrad! Ka seiemaale on meil seaduse kaitsmist olnud, ka täna pääwani on meile kauplemine ja ametid lahti seisnud, ka seiemaale on meil maad ja pärandust tohtinud omanduseks olla. Aga see kõik ei ole tõsine kodaniku õigus. Tõsine kodaniku õigus, minu sõbrad, on kohused, kõikide kasuks toimendada wõima ja tööd tohtima teha. Need kohused on nüüd meile omanduseks saanud. Seiemaale oleme nagu Jeremias 29. päätükis ütleb linna heaks, kelle rahupõlwes ka meil rahupõli on, üksi palwet wõinud teha, nüüd wõime ka tema headust  edendada. Teie, minu armsad, olete esimesed, keda meie seast esimene kord seks on wälja walitsetud, meie armsa linna ja meie armsa ligimeste eest seista. Teil on üks raske töö, minu armsad. Teil on kõik kaksipidi mõtlemised meie kohta kautada; näidake, et Teie selle töö wäärilised olete, näidake Teie, et Heebrea  mehel päris kodaniku woorused mitte wõerad ei ole, et tema usalduse wäärt on, näidake ennast riigile, näidake ennast oma kaaskodanikude wasta seeläbi tänulikud,  et Teie kõige oma jõuu, rõõmsa ohwerdawa meele, kindla truuuse ja auususega oma ametit peate. Teil ei ole siin mitte oma enese kasu, ka mitte ühe iseäraliku seisuse kasu, ei ka mitte ühe iseäraliku ususeltji  kasu taga nõuda. Teie peate terwe linnakonna kasu ja headust hoobilt taga nõudma. Kuna Teie siis täna meie wanemate Jumala ette astute ja tema Pühal nimel oma ameti truuduse ja kohuste täitmise wannet Keisri ja riigi, isamaa ja isa-linna wasta ära wannute, hüüan ma Teile prohweti Jesaia sõnad wasta: „ Pidage õigust ja olge õiglased; pidage õi-