on iseenesest mõista. Nimelt oliwad need terwised meie auustatud kubernäri herra, kohtumeeste, wallaamewikude,  Eesti Aleksandri kooli, Cnge-Udawere mängu- ja laulu-koori, Eesti Põllumeeste Seltside, Eesti Kirjameeste Seltsi ja „Sakala" auuks. Kõik liikmed meie noore Kailasti-Enge-Udawere mängu- ja laulu-koorist oliwad pidu-osalised, ning mängisiwad ja laulsiwad koosolejate suureks rõõmuks õige rohkeste.  Sellest mängukoorist tuleb julgeste loota, et ta tulewal suwel Eesti mängu- ja laulu-pidul omale auu saab teenima. Et aga see mängukoor nii jõudsaste  edasi tõttanud, selle eest tuleb ka Kailasti mõisa prouat von Derfeldti tänada, kes mitmest tükist koori eest hoolt on kannud. Töiselt tuleb Kailaste koolmeistrile  J. Jürisonile suurt tänu anda, kes küllalt waewa näinud ja muret kannud, künni see koor nii kaugele on jõudnud. Aga mängijad ise on ka kõik mehed, kes rõõmuga, ilma wäsimata ja ühel meelel õpetusest osa käiwad wõtmas, nii et loota wõib, et nende pasunatele nii pea hing sisse kinni ei saa külmetama,  nagu seda mõnes töises kohas nähtud on. Mängijad on ühtlasi ka osawad lauljad. Kui isamaa ja rahwa laulust lauldi, kelle hulgas ka Linnutaja ja Koidula laulud „Wanemuine Kandle healtest" oliwad, siis nähti kõikide piduosaliste südamed wäga liigutatud  olewat ja mõne mehe südamest tõusis palwe taewa poole: Oh Issand, hoia ja kaitse meie püha isamaad, lase kaua, kaua elada meie Suurt ja armulist Keisri Herrat, lase et armastus ja ühendus jälle aset wõiksiwad  leida Eestirahwa eestwedajate juures, ja et Eesti rahwas edasi wõiks kõndida õigel teel! Jakobi kihelkonna Aleksandri-kooli abikomitee abipresident  P. Markus kinkis omalt poolt ilusa Keisri-pildi kohtu tuppa. Muu palutud pidu-wõeraste hulgas oli ka Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi abipresident, Enge mõisa rendiherra Juntson, kes mõnegi tähtsa sõna läbi meie pidu kaunistada awitas. Pidu wältas künni keskööni, kus siis igaüks rõõmsa meelega  koju poole tõttas, seda tundmist kaasa mõttes, et üks armastus, üks meel ja üks rõõm kõiki ühendanud  oli. „Mõni nädal enne, see oli 8. Oktobril, sai siinsamas  kogukonnas weel töine pidu ära veetud. Jakobi  Kreeka õigeusu kihelkonna nimetatud päewal sisse õnnistatud. maja on kahekordne, on kiwist ehitatud ja maksab mõned sadad peale 8000 rubla. Peale õnnistamist pidas kihelkonna  koolijuhataja A. Kipper wäga ilusa kõne koolist  ja laste kaswatamisest. Jakobi Aleksandri-kooli abikomitee, kes sell päewal oma koosolekut Udaweres pidas, wõttis sellest pidust ka osa, ja kui komitee president  Thomson kõnetopli peale astus ja rahwale oli seletanud, mis Aleksandri kool on, palus tema, et Jumal rahwa süd6Med"jA käed lahti teeks ja wend osa wõtaks wendade tööst isamaa iluks ja tulewiku tuluks. Selle peale pidas ka komitee kirjatoimetaja Kipper mõnusa kõne. Ja maata, Jumal oli rahwa südamed pehmeks ja käed lahti teinud, sest hulgani kogus rahwast laua ümber ja paniwad priitahtlikult oma jõuu järele raha laua peale. Ka mitmed wanad lesed naised andsiwad omad kopikud, mõni 5, -mõni 10 kop., nii et kassameistril J. Rangil tööd oli raha wasta wõtta. Aga Aleksandri-kooli heaks tuli sellel päewal kokku 22 rubla 73 kop. Abipresident Markus tänas selle peale rahwast wäga südamest tulnud sõnadega.  Kui rahwas peale lõunat ära oli läinud, mängisiwad mängumehed weel mõned tükid ja laulsiwad  ka mõnegi isamaa laulu. Ka siin pidu juures joodi kõige pealt Keiserliku Majesteedi terwiseks. Siis löödi weel mõnegi muu auusa ja rahwa mehe terwiseks klaasid kokku." I. kirjutatakse meile pitkalt Talli sisseõnnistamisest. Kui õpetaja oma kõne ära oli pidanud, kelle peale lauljad: „Jssand halasta" laulsiwad, pidas ka Talli walla koolmeister ühe kõne, kus ta näitas, kuidas ta 12 aasta eest 15 lapsega alustanud, aga nüüd jo 60 künni 70 last koolis käia. Siis tänas ta ka wallawanemaid,  nende wäsimata ja tüdinemata meelt kooli ehitamise juures kiites, ja ka Talli pärisherrat A. Frey, kes kooli tarwis palgid kinkinud ja igal pool hea nõuu ja teuga kooli ehitamise juures abiks on olnud. Kirjasaatja kaebab siis raske sõnadega mõninga  üteluste üle, mis õpetaja omas kõnes awaldanud.  Tema ütleb: „Mina ei taha sellest sugugi rääkida,  kui suureks kasuks ehk kahjuks see põllumehele on, kui ta omas noores põlwes linnakoolis on käinud.  Aga kui keegi ütleb, et talupoja lapsed linna elementar- ja kreiskoolides „„muud ei õpi, kui roppust""  ja „„neist kõikidest hobusewargad ja karmantsikud""  saamad, nagu siin õpetaja omas õnnistamise kõnes seletas, ning wanemaid ära keelis, omi lapsi linna saatmast, fiis on see nawkene liialt üteldud ja ilmaaegu suureks teutuseks neile, Ms linna koolides on käinud. Nii pea kui koolid maal nii tublid on, et seal jo ülemat waimuharimist wõib saada, siis ei lähe ka wist keegi talupoeg omi Hpsi, keda ta jälle põllumeesteks soowib teha, linna pKli panema. Aga ka siiski wõib ikka weel mõne talttmehe pojale linnakooli  käik jalgade alla tulla, kui N, mõne muu ametisse  tyhab heita. Nii kaugel ei õle aga meie maa koolid ammugi weel mitte, et mest talupojad praegusel  ajal kõik juba nendega wälja saaksiwad, pealegi kui ma nende õpetaja sõnade peale mõtlen, mis ta omas õnnistamise kõnes awaldas: ~„Jlmaliku tarkust meie koolid sugugi ei tarwita,"" siis ei ole ka lootust, et nad nii pea soowitud kauni järjele saawad. Kui nüüd õpetaja omas kõnes ütles: „„Tuleks kolm aastat põud meie maale, häwitaG raske rahe kõik meie põllu wiljad ära, põleksiwad Mk rehed ära, kõik see kahju ei oleks ammugi weel nWaur, kui et talupojad  omi poegi linna elementar- M kreiskoolis koolitawad""  siis ei tunnista see Mte rahwa Vaimuharimise  soowi, ja selle üle on meie walla rahwas wäga kurwad." —a. -- Selle kwjale wõime omalt poolt juure lisada: Meie rahwa suurem hool peab praegu olema, omi koolisi maal Võimalikult edendada ja just ilmaliku tarkuste õpetamiselpooleft. Nii kaua, kui aga meie maa koolid weel prHguse madala oleku sisse jääwad, ja nimelt seal, kus weel kihelkonna kooli ei olegi, on mõnus ja wäga soowitaw, kui mõned wanemad, kellel seda jõudu on, omad lapsed linnas wälja koolitawad. Seal juures on aga kaks asja nimelt tähele panna: Esmalt peawad wanemad hoolega  selle peale waatama, et nende'lapsed linnas hea walitsuse alla saawad, ja töiselt ei pea see koolitamine linnas siis mitte paljalt kaks ehk kolm aastat kestma, kust lapsele üksiainult kahju tuleks, waid nii kaua, kui poeg mõne tubli kreiskooli täitsa läbi on teinud. Seda nõuu wõime julgeste iga Vanemale nii kaua anda, künni meie kihelkonna koolid kõik mitte mõne tubli kreiskooli Väärilised ei ole, ehk künni neid mõnes kohas sugugi olemas ei olegi. Kuidas meie Aleksandri koolile Jõulu kingitust woime teha. "Selle pealkirja all oleme Wana-Wändra peremehe käest kirja saanud, kus meie arwates kaunis mõte sees seisab. Kiri on nõnda: „Juba minewal aastal liikus minu südames mõte, aga et siis sõameeste heaks rnHHkorjamised oliwad,' jätsin oma mõtte üksi enese teada. Aga tänawu ütlen wälja: Eesti wennad, mis Teie arwate, kui meie kõik ajalehtede lugejad oma Aleksandri koolile ühe Jõulu kingituse teeme, see on: omale uut ajaleht tellides tellimise raha juure ka weel igaüks ühe rubla Aleksandri  kooli heaks ligi paneme. Eesti ajalehtede lugejate  arm on umbes 8000 nelja ajalehe kohta, see teeks siis korraga 8000 rubla wälja, mis tõeste üks auus Jõulukingitus oleks. Arwame weel wälja, et mõnel ajalehel mitu lugejat on ja et peremees, kes ajaleht peab, ka oma perele oma nõu ette wõib panna ja nemad ehk ka meie Aleksandri koolile Jõulukingituseks  midagi tahawad ligi anda, siis oleks meie kingitus  weel palju suurem. Jõulud kuulutawad neid rõõmusõnumeid: Jumal on maailma sisse tulnud inimestele  lunastajaks. Aleksandri kool kuulutab meile: Keisri Aleksandri arm on sind orjapõlwest peastnud. Kas see ei oleks siis korras ja õige, kui meie kallil Jõulu pühal, kus jo ükstõist ikka ka kingitustega rõõmustame,  kord ka oma ilmaliku Vabaduse auusammast,  meie Aleksandri kooli, meele tuletame ja temale toodud weikse kingitusega ülesse tunnistame, et meie elawad Eesti mehed ja wabad isamaa pojad oleme, kelle juures tõsine Kristlase armastus tõeste Valitsemas  on! Selle weikse kingitusega ei jää meie keegi waeseks, aga oleme üleüldise kasu kohta suure teu ära teinud, kellest weel tulema põlwe rahwas saab rääkima ja ennast rõõmustama meie Jõulukingituse üle. See weike kingitus ei tee meid waeseks, aga meie terwe rahwale wõib ta ehk oma äratama paistusega suureks rikkuse-kingituseks olla. Terwe rahwa kasu on aga ka ühtlasi iga üksiku tema liikme kasu. Ma olen sarnatse kirja iga ajalehe toimetusele kirjutanud ja palun Teid, auustatud Sakala Toimetaja, ka omas lehes sellest rääkida. Tehkem, wennad, omad käed lahti, lahkeid andjaid armastab Jumal. Gustaw Jürgenstein." - Nõnda saadetud kiri. Armsad lugejad! - Ilma Jumala tahtmata ei sünni ühtegi. Meil nagu oleks siin Jumala sõrm, kes liht talumehe suu läbi meile sellest märku annab, mis Tema meele järele ott. Kõik hea asi tuleb Jumalast ja see asi on tõeste üks hea ja kaunis asi. Meie saame iga summa üle omas ajalehes kwiteerima, mis meie kätte tellijate poolt Aleksandri koolile Jõulukingituseks saadetakse. Tartust. Tartu isakeele ajaleht „Neue Dörpt- annab teada, et õpetaja Hurt tulema aasta uut Eestikeele ajaleht wälja tahtnud hakata andma, mis ta aga sellepärast tegemata peab jätma, et riigi walitsuse poolt, nagu otsus tulnud, luba ei ole saanud. Uue ajalehe nimi pidanud „Mesilane" olema. l Peeterburgist. Keiserlik Majesteet, meie armuline Riigi-isa, on 17. Nowembril Liwaadiast ära reisinud ja 19. Nowembril Mõskma linna jõudnud.  Sinna on Nemad kaheks päewaks jäänud, ja on sealt 22. Nowembril Peeterburgi linna jõudnud. Keiserlik Majesteet, meie armastatud KeiSrj Proua, saab meel mõneks ajaks Liwaadia jääma. Z' „Riigiwalitsuse Teadustaja" kirjutab, et üle- maal 3520 shandarmi ametit peawad. Kui tähtjad need shandarmid politsei töös on, näeme sellest, et seesama ajaleht 29. Augustist tunni 5. Rowembrini 200 juhtumisest jutustab, kus shandarmid kurjategijaid kinni aitasiwad wõtta ja üles leida. Nimelt on nad tänawu 57 märgust kätte saanud, 13 korda margad teu pealt kinni wõtnud, 10 korral 25 rööwlit ja 6 rööwlit mangi wõtnud, 58 warastatud hobust oma peremeestele tagasi muretsenud,  36 korda ilma patendita wnnakaupmeest kohtu annud ja palju muid seaduse wastalisi asju awalikuks teinud. Wöeralt maalt. Konstantinoopolist. Nagu Konstantinoopolist sõnumed  tulewäd, walmistab Türklane ennast tugew  astes oale ette. Musta mere ääres ehitatakse igal pool kindlusi ja nüüd tahetakse ka Hademkiö'st, Marmora mere äärest, künni Derkosie järweni raudteed  ehitada, kelle peal ruttu wõimalik sõamehi ühest kohast töise toimetada. Mitmesse kohta Marmora mere ääre on uued patareid ülesseatud. Galliipolis pidada Türklane kasermuid Inglastele malmis seadma. Kui s»da peaks alus- ' tama, siis pidada 20,000 Inglast Türklastele Bulairi - juures appi tulema. Kui kõik õige peaks olema, mis suuremad ajalehed praegu Türgimaalt kuulutawad, siis näitab wälja, nagu tahaks sõda mägise jälle Türgimaal  põlema hakata. Roomast. Teewere jõgi on wäga suureks tõusnud,  nii et mesi palju kahju on teinud. Wesi on mitmed surnukehad maale uhtnud. Igal pool on komiteed  elusse tõusnud, hädalisi aitama. Jndiamaalt. Inglismaa walitsuse all on India maast 908,350 penikoormat 191,018,412 inimestega. Oma enese würstide all seisma maade suurus Indias, kes lnglaste ülemwalitsuse alla annud, on 573,516 penikoormat 48,298,895 hingega. Üleüldse seisawad siis Inglaste walitsuse all Indias 1,481,866 penikoormat maad ja 239,317,307 inimest. Prantsusemaa päralt on Indias  178 N penikoormat 271,460 inimestega, ja Portogalia päralt 1086 N penikoormat 407,712 inimestega. Inglismaa sõawägede suurus Ida-Indias olla praegusel aastal umbes järgmine: Euroopa mäge on 62,652 meest. Nendest on 2,699 pealikud, 4573 unterohwitserid ja 55,380 liht sõa-meest. Liigide järele seisawad 45,797 meest jala wäes, 4,321 meest hobuse wäes, 2,462 meest ratsa suurtüki wäeS ja 10,072 jala suurtüki wäes. India oma wägi on 125,123 meest suur (1,639 pealikut ja 123,484 unterohwitseri  ja soldatit.) Nendest on 102,178 meest jala wäge, 18,704 meest hobuse wäge, 783 meest suurtüki wäge ja 3,254 meest kaardi wäge. Sõa moona ja muu tarwituste edasi wedamiseks pidada neil peate hobuste ka umbes 40 elewanti ja 280 kaamelit olema n. n. e. Mõlemad, Eüroopa ja India wäed kokku arwatud, siis on Inglismaa sõawägede hulk Indias 187,775 meest suur.