hsbbusel peal sedda met arra ei tassu, mis leiwa sees, meel jmähhem leiba ennast, ehk muido peaks worirahha ni kõrgeks tõusma, et ei müa egga ostja sedda ei jõua maksa, sepärrast  pannakse ühhe hobbusele jubba ikka 30 künni M puda peale ja nenda peab siis worimehhe  hobbune sedda maksma, mis teised ei tahha maksa. Grandi tee peal on se jubba ka liig koorm, agga kiwwi tee peal woib 50 puda peale panna ja se on siis alles parras koorm. Kui Liwimaa! kaswanud milli omma maale jäeks, siis peaks weddamise kullu nende kanda ollema, kes mahhest ühhe ja teise käest ostwad; agga et sedda kaugemale ning ka matjamaale  kaubale sadetakse, sepärrast lähhäb siis raisatud töö paewade kahjo ikka woriweddajate kaela. Meie aegsed maanteed, ei olle mitte ennam ni head, kui meie pöllo saak ja müietawad  artikled sedda nöudwad, sepärrast on häddast tarwis, et nende assemele kiwwi-teed tehtud saaksid, mis peal woride weddamine paljo löbbusam ja mori weddajatele rohkemat sissetullikut saatwad. Tuttaw assi on ka, et midda rohkem meie põllud wilja kandwad, sedda rohkem koppikaid ehk rublasid tasko werewad,  sedda agga sada, on tarwis, et messi krawide läbbi pöllude pealt saab mahha lastud  ja põllud kunstliko mäe läbbi rammutud samad; sest ölgide ostmine lähhäb aasta aastalt  waesemaks, mis läbbi siis ka sönniko rohkus  wähhemaks jäeb. Wee mahha laskmine ei awwita üksi ka mitte, maid seal, kus põld meel mitte 10 künni 12 milja ei anna, peawad  põllud ikka ja allati kunstliko mäega rammutud  sama. (Jäeb poleli.) Ommalt maalt. Pernust. Õiendus. Könnelesime ommas  selle aastase nummer et Jaan Tammann  trui tenistuse eest, üht höbbe aurahha Keisre herra polest sanud, mis meie sel aeal ..Wallitsuse teadaandja" seest w otsime. Nüüd olleme sedda aurahha agga omma silmaga näinud ja woime öolda, mis ta on. Ta ei Me mitte üht höbbe waid kuld rahha sanud, mis ta kaelas peab kandma. Armad Eesti wennad! Löge silmad temms peale ja wõtke tedda ennestele märgiks, ning öölge: tahhan ommas ammetis otse nisamma tru olla, kui küllad saan siis nendasamma auarhha rinda; ja selle jure ütleme meie: Minge ja tehke, mis ollete lubbanud. Pernomaalt. Tee-rööwlid. Meie endine waggune Liwimaa tikkub wäggise rööwle auguks minnema. Ei õlle sest weel küllalt, et küllamees saggedaste hobbuse rauad maast leiab ja parrast kohkudes peab näggema, et hobbune nende külges, ei ka mitte kül, et kill* lamees monne perremehhe aita poeb, watama, kas ta omma warraga künni teise leikuseni läbbi saab, maid nüüd hakkawad kurjad lomad ka teede peal röwima ja risuma. Testama poolt kirjutakse: ..Immelikud asjad sünniwad tõeste meie aeal ilma peal ja ei mitte emal, waid siin meie omma liggi lähhedal. Kuida woib üks innimene julgeda weel öö aeal teed käia, kui kesk päewal rahholik tee käia wäggiwaldselt  saab puhtaks risutud ja taskust kõik ärra wöetud, mis omma tarwiduseks senna pandud,  olgo sedda pissut ehk paljo. Mönni näddal taggasi, kui meil weel talw-teed olli on Testama walla perremees Jurri Juhkam,  omma asja tallituste pärrast Perno sõitnud,  ja kui Audro lahhe peale olla jõudnud, tulnud temmale kesk päewa aeal kaks meest hobbuse reega wasto, piddanud illuste hobbuse kinni, wötnud tee mehhe kässile, puhhastanud ta taskud rahha tolmust puhtaks - põlle rohkem  olnud, kui paljast 8 rubla wötnud ka temma kaks paari kindaid ärra ja siis sõitnud  eddasi otse merre pole. Kes need rööwled  olnud, ei põlle ta tunnud, egga tea ka tänna päewani weel mitte. Ta mehhike olnud ni wägga kohkunud, et tal põlle sanud wasto hakkata, waid lasknud rahhulikult taskud tühjaks  tehha ja pallunud, tedda agga ellusse jätta —mis õlleks ka üks kahhele teinud! Peale selle, kui head sõbrad omma nosiga olla eddasi sõitnud, on ka temma palja kätte ja tühja taskuga Perno pole tulnud. Oh nstiinnimefed!  Ni pallawaks on teie liggimese armastus läinud?! Eks ütle kirri: ..Sinna pead omma liggimest armastama, kui issiennast."  Ons se nüüd liggimest, kui issienuast  armastama, kui sa tedda tee peal puh- 133