linat Augustat siit kurjast ilmast ärrakutsunud, mis läbbi siis kõik awwalikud tallitused takkistama  janud ja senniks seisma peawad, künni ta mässinud ihhuke mulla põue saab kannetud. Rigi üllemad ja parlamendi liikmed on kül ka kord kokko tulnud, põlle agga muud teinud, kui nende keisert ja keiserlike wamilit nende kurwastuses trööstinud ja tunnistanud, et nemmad  ka rigi issa maea kurwastusest ossa wötwad  ja temmaga ühhes leinawad. Wanna maggama läinud keiserina olla jubba kümne aasta eest taggasi omma weikese warra parrast, mis olla umbes 10 miljoni kuldnat, omma wimist tahtmist kirja pannud ja testamendi läbbi kinnitanud, kes sedda peab pärrima; sedda  olla ta keisre norema wennale, ertshertsog Zudwig Wiktorile lubbanud. Inglismaalt. Hispania asjust könnelewad  inglise seitungid wägga murrelikult ja kardawad, et sealane ollemine eddespiddi weel paljo kurwemaks saab minnema, kuida se enne olnud. Seitungid mis enne wägga ühhe wabbatrigi  ollemisest kartusega könnelewad ja ei arwa sedda selle rahwale mitte kassuks, waid paljo ennam kahjuks tullewad, sest et nende asjade  tallitajad ei mõista wallitsuse ohju ühhe tassa käes piddada; üks tubli kutsar peab jubba maast maddalast õppinud ollema, hobbustega ümberkäima, muido hakkawad lõhkuma ja woiwad  suurt kahjo tehha. Hispaanlased lodawad  wabbatrigi wallitsusega Karlistlastele üht aeda ette tehha, kust nad ei pea ülle hüppata sama, kas agga nende lotus tõeks saab minnema,  on assi, mis jures weel paljo karta. Seitung  ..Morningpost" tahhab asja selgem teada ja ütleb et praegune Hispania rigiwallitsus jubba mitto kuud selle peale tööd teinud, Hispania  riki wabbatrigiks tehha, agga on seal jures ärraunnustanud et temma mitte se ainus põlle, kellel melewald on sedda wallitseda, waid sedda peab kõik rahwas teggema, egga põlle selle peale möttelnud, et seal kõige wähhemast 86 protsenti Hispaanlasi on, kes selle wasto sawad ollema. Seitung ..Standard" annab arraminneja kunningale weel mönne lahke sönna tee peale kasa ja ütleb: ..Se on waidlemata tossi, et temma ühhe rahwale selga pörab, kes tedda wäärt põlle, ja temma ärraminnik neile üht uut märki otsa ette saab waotama, mis ni pea ei sa kustuma. Oh teie Hispaanlased, teid peaks hullude maeasse pandama, kellel weel lust õlleks, mässamisest ossa wötta! Kõigil on Hispaniamaal rumi ellada, agga mitte ühhel  auwäärt mehhel; separrast woib öölda: Hispaniamaal olli üks auwäärt mees, ja se osti üks Jtaaljane." Mönnesuggused sönnumed. Minnestuse surmast. Ühhest wägga immelikust minnestuse surmast kirjutakse Odessast,  kauba seitungi läbbi: ..Mödaläinud suwwel  olli soldatitel laagris kange suu-többi (Skorbut). Ohwitser Mak —ski olli allati nende ümber ja nende seas neid kormitamas ja nende eest hoolt kandmas, künni wimaks ennast olli külmetanud ja sojatöbbesse haigeks jäi, mis temma jõu ni ärrawöttis, et tedda kardeti surrewad ja sepärrast tale ka Jummala armo anti. Selle peale jäi ta ni nõdraks, et kellegi st ennam ei teadnud, egga sõrme otsa kest ei ligutand. Need, kes temma wodi äres ja temma liggi ollid, arwasid tedda surnud ollewad  ja teggid, mis igga surnuga tehhakse, pessid tedda puhtaks, pannid ridesse, tõstsid tedda woodi peale taggasi ja pannid käed rinde peale risti, nago se wanna pruuk ikka on, kuida surno käed pannakse. Ta sõbrad käisid tedda watamas ja pöllastasid, et ta surnud olli. Ta tundis ja kulis kõik mis rägiti, agga põlle wöinud sönna lausuda, egga milgi kombel  märki anda, et ta ellus olli. Zssiärranis teggi se temma ollemist tale õige raskeks, kui ta kameradid Zummalaga jätmiseks tale suud andsid. Zggal silma pilgul kartnud ta, et tedda surno aea peale saab kantud. Kegi olla rüggemendist senna tulnud ja ta olla kuulnud, kui tohter öölnud, et ta kehha nüüd pea külmaks  lähhäb. Sedda kuuldes katsunud ta kõigest wäest middagit märki ennesest anda ja öölnud: .Ma ellan!" Kohhe olla tohter teinud, mis temma mõistnud ja teadnud; teisel hommikul  ärganud ta ülles ja tahtnud süa, kus temmale tee-wet ja saia antud. Immeks panna  on, et Mak —ski ennast kohhe ni terwe ja tuggewa tundnud ollewad, otse kui põlleks ta 74