lähhemale st jõuab, stdda ennam tulletawad nad sedda suurt õnne mele, mis neil Prantslaste wasto olli ja kuida st kunningate kunningas, uhket Prantslast, nende wöimuse alla olli andnud.  Warsi essimese sönnumite jures, et Prantslaste wäggewus Sakslaste moega eest on piddand pöggenema, on Sakslaste süddames  se mõtte tõusnud, et nemmad mitte ükspäinis  wöido kroni ei pärri, waid et ka Saksamaa  ueste saab sündima ja kindlaks rigiks jama. Se on nüüd kõik sündinud ja rahwa süddamed tännuga täidetud ning nad kindlaste ettewötnud, igga aasta stdda päewa sure rahwa pidduga meletulletada ja pühhitseda. Keiser Willem, ni saggedaöte, kui rahwa sowimised ta ette tulnud, on ikka selle wasto seisnud, egga põlle tahtnud, et sesuggune piddu peetud saab, agga rahwas põlle järrelandnud, waid sowinud sedda mällestuse päewa pühhalikult meletulletada, mis ka wanna keiser põlle keelda woinud, waid piddand rahwa tahtmist sündida laskma. Se aasta peab selle pidduga weel ühhendud  sama, selle soaliko wöidusamise mällestuseks,  Berlinis kunninga platsi peale ehhitud mällestuse samba katte mahha wötmine ja pühhalik sisseõnnistamine. Se mällestuse sammas  peab neid söddasid aastail 1864, 1866 ja 1876 —1871, kus Saksama sõariistad wöido kr on iga taggasi tulnud, kõik nago ühtekokko  wötma, sepärrast ka siis st aastane piddo,  mällestuse päewa!, ühhe ette pannud programmi  järvele, kinnitud pirides petud sama, agga köwwaste wanna keisre tahtmise järvele, nenda, et ka rahwas römuga sest piddust woib ossa wötta. Se hiljuti mödaläinud aeg on neil ni rikkas auupäewadest, mil nende sõariistad  wöidu laulu lauldes söaplatside pealt kojo tulnud ja kus kõik Saksa riik ühhe kindla allusmüri peale rajatud ja kinnitud sanud, mis nad ka kõik tännalikult ärratundwad ning seal jures ka meletulletawad, et ilma Jummala tahtmata  middagi ei woi sündida, waid temma abbi läbbi on wöido kroon nende ommaks sanud. —Seon se suur päew, mil mitme suggune rahwas selle üllewägga auustud ja wapra söamehhe, keiser Willema ümber, kokko koggus, kus nad ühhe teise wöido, omma waprust  üllesnäidanud ja kõige truusega, ellust luggu piddamata, issamaa eest wöitlesid ja wöido kroni pärrjsid. Sago siis se paew neil kaua ühheks meletulletuseks mödaläinud sündinud  luggust ollema ja kõik Saksama rahwast kindlas ühhenduses kinni hoidma. Austriamaalt. Keiserlik käekirri. Keiser PrantS loseph on ühhe käe-kirja läbbi Wenne Keisrile teada andnud, et tal kindel nõu olla, teise pole Septembri ku päiwe sees, Peterburgi Wenne keisrile wöeraks minna ja olla sedda kirja ertshertsogi Albrechtiga Warshawi  Wenne keisri kätte saatnud. Arwatakse, et kui Austria keiser kord Peterburgis on, sealt ka sus Moskwa saab minnema, sedda suurt linna pessa watama. Üks teine Austria seitung tahhab sedda walleks ajada, et keiser Prants Zoseph Peterburgi lähhäb ja ütleb sedda sepärrast wöimata ollewad, sest et ta issi Septembri kuul suri würstliko wöeraid peab wastowotma, kes olla tulla lubbanud ja nende seas olla nimmelt: Dani kunningas, Niederlandi kunningana ja Kreka kunningana. Wötta nüüd kinni kelle! õigus on. Jtaliamaalt. Persia Shah. Sealt kirjutakse 9. Julil: Persia Shah olla Jtalia kunningale omma käega kirjutanud ja need wiad ette luggenud ja ärraselletanud, mikspärrast  ta senna mitte ni kauaks ei woida jada,  kui ta südda sowib, et temma agga koggoniste  mitte Eüropast ei woi wälja minna, enne kui ta kunningale kat on andnud, kes ennast omma julguse ja waprusega ni sureks ja wäggewaks teinud. Ta olla sepärrast nõuks wötnud Tunnis tedda watama tulla ja siis Mailandist, Weronast, Brsnnerist, Winist ja Konstantinopolist läbbi koeo pole taggast minna.  Teised kardawad agga, et Shah sellepärrast  põlle julgenud Roma linna minna, sest ta kartnud, et wanna paawst hakkab lemmale  ehk wahhest ello kassinusest ja puhtusest konnelema ja sedda ei woida ta wäljakannatada,  sepärrast hoidnud ta Romast emale. Üks Persia minister olla Parisis ühhe paawsti käsk,  jallaga juttus olnud ja se olla ministrile sure pikka jutto wanna paawti praegusest ollemisest könnelenud ja kaebanud, et ta ellu luggo praego  wägga kirju ja waewaline olla; löppetuseks olla ta wee! jure lissanud, et wanna paawst 256