siiS öppetaja ehk koolmeister mattuse kõnnet peab ja surnut ärramattab. Kirrikus maetakse  wägga arwa, ja kui sedda sünnib, siis peab öppetaja altari ees mattuse könne ja sealt lähhäwad parrast lauluga künni surno aeda ja seal saab ta maetud. Muido armastawad nemmad omma ellomaeade ümber mõnda illo, agga immeks tulleb panna, omma surno-aeda ei armasta nad kennastada. Kesk aeda seisab  üks suur must rist ja selle ümber weikesed haua ristid ja mönni haua kiwwi ja mönned puud, se on kõik illo, mis nende surno aedas leida. Arruto pik rohhi, mis surno aedas kaswab, teeb ühhe haua jure minnikut raskeks, ei tghha kuidagi labbi sada. Laste ristitamised ja laulatused, sünniwad kirrikus, ehk olgo siis, kui üks lapsuke haige on,>siis hädda ristmist koddo saab. Ristikust ei peta kaua, need on pea otsas, agga pulmad turiwad kolm päewä, kus rohkeste süa ja jua käes on. Üks kord sai üks paar la ulatud, kus peigmehhe ja prudi wannadus kokko 149 aastat wälja teggi. Peigmees, kes jubba neljat korda abbiellusse heitis olli 86 ja pruut, üks lesk 63 aastat wanna. Üks wägga kenna pruuk on neil weel nende ristituste  ja pulmade peal; seal kingiwad nad rohkeste misstoni ja waeste heaks rahha, mis kõik ühhe kassameistre kätte antakse. Se on nüüd, Postimees, mis ma sulle Bessarabia assunikude kirriklikust ellust tahtsin  könneleda. Tullewa kord juttustan sulle nende kolidest ja siis arwan omma könnesid sedda kord löppetada. Sowin sulle kallist termist. J. N. R. Ommalt maalt. Pernomaalt. Kuida wilja põllud seiswad. Perno makonna rahwal on seaasta wanna Zummala peale paljo kaebamist ja nimmelt  selle ülle, et liig wihm nende wilja pölludele  wägga suurt kahjo tehha. Zssiärranis on maddala mamehhed selle polest tõeste kimpus. Põld peab ommal aeal harritud ja külli külwatud  sama, agga kui wessi ei lubba, mis sus tehha? Meie ütleksime: weel nattuke kannatada  ; agga ei tea mis teised pöllomehhed ütlewad? Paljo pöllomehhi on omma semet wäggise mahhakülwanud ja soppa sisse putkanud,  agga mis tulli järvele? Seme räppastas ja popsus wessise ma sees ülles ja iddo mäddanes  arva ning must maa järrele janud. Kes omma kartuhwle teggemisega ruttas ja märja ma sisse mahha panni, on seemnest ja kõigest ilma. Kõrge ma mehhed wöiwad römustada,  neil on üks sesuggune wessine aeg melepärrast. Neil päiwil könnelesime ühhe pöllomehhega, kes ütles ennesel kaera- ja odra orrase lausa wee sees ollewad, mis jubba kollatama lönud; mis ta sealt woib lota! Rukki willi peab rohkem selle wessise aea wasto pannema. Kuhhu köwwa talli ja kewwadine külm middagi järreljätnud, seal peab ta kaunis  kenna ollema, ei wöida laita. Juni ku essimeste päiwe sees olli meil paar ööd kaunis  külm, ja se olla mitmes kohtas kartuhwled ja linnad ärranäppistanud, ka ernestele, kus nad jubba üllal olnud, nattuke waewa teinud. Jummal wöib kül omma aega pea pöörda ja sest nattukesest, mis järrele jänud, paljo anda; agga meie süddames on se kartus, et se aastane wilja saak weike saab ollema, ja meie wägga kallist leiba same söma. Riast. Rahhade überwahhetamisest olleme ommal aeal lühhidelt könnelenud, et agga Liwima kubbermango wallitsus kubbermango  seitungis «M 66 sest asjust laiemalt könneleb ja kubbermango seitung mönnel raske sada, sepärrast panneme sedda kulutust sönna sönnalt sia iggaühhele luggeda. Kulutus kubbermango  seitungis on nenda: ..Kõigekõrgemalt 15. Aprillil 1871 kinnitub ministride komite otsuse peale, annab Liwimaa kubbermango wallitsus selabbi kõigile ülleüldliseks  teadaandmiseks ja tähhelpannemiseks teada: 1) et krono mannad pabberrahha-pilletid, uut wärki pabberrahha pilletite wasto, ümberwahhetamise  alla pantud,ja on seks seatud termin üks aasta, se on 1. Zulist 1871 künni 1. Zuli ku päwani 1872; 2) on selle ümberwahhetamise ussinduse ja kergituse tarbeks igga rentreile lubba antud, neid rahwa käes õllemaid endist wärki krono pabberrahha pilletisi, nende ude wasto, mis rentreides on, ümberwahhetada, ilma sest sea- 221