Tagga hullem! Wiljagi walmiötakse toiduks, linnu, willu, nuhku rideks; puud, sau ja rauda riistadeks. Kõige asjade jures on enne walmistamist,  se on: heaks teggemist karmis ja mitte üksina asjade, waid ka ammetmeeste jures, nenda kui: ratseppad, raudseppad, kingisseppad,  kübbarseppad, ja kes teab mitmesuggused  seppad, peawad õppima ja walmistatud  sama, agga perremees, kõige rahwa, rigi, koli ja kirriko pärris wundament ehk nende tuggi, on parraks!  walmistamata  ja polik. Kui nüüd harjutud ja walmistud mehhegi käes mönnikord assi aea tahha wänab minnema,  mis on siis walmistamata mehhe tööst ota ja lota! ? Õnneks tulleb se arwata, et harjund issa issadest nähtud eeskuju meest nago mässinuks on teinud, selleparrast teeb ta nenda omma tööd ja lähhäb ka omma seadust, kuida sedda näinud tehtwad ja kuulnud rägitawad. Zah siin tulleb sureks õnneks arwata, et eeskujul  ellus nenda imme jõukas wäggi on, kelle warral kõik tallitused ja toimetused wurtwurrinal,  ilma mõtlemiseta wanna sodo eddasi lähhäwad. Wällimised ellunoudmised rikis sawad siis ka täidetud. Kirriko asjad harjunud  kombel eddasi aetud. Koliga põlle muud kui södda; sest mis teeb makündja tarkusega? kuhhu ta sellega lähhab?! Egga sahha kandjast  sulle tööteggiat sa! - Kus enne mannast  koli olli? ja ommetige ellati ka! Rahha olli meestel rohkem, kui nüüd! j. n. e. Kõik need mannad üttelused ei maksa aja nõudmiste ees middagi. Meie aeg nõuab, et perremees ommas maeas kui kunningas ja preester peab wallitsema. Selle tarwis paljo õppind ollema, Nenda kui näituseks: 1) Tahhab ta kui täielik mees omma perret wallitseda ehk kui issa omma lapsi kaswatada, siis peab tal selle töö tarwis ka teadust ja tundmist ollema. Kui temma tööst sedda wälja peab tullema, mis õigusega nõuda tohhib. Agga siis peab ta jaust Psycholog ehk innimese  waimo likumiste tundja ja jaust Pädagog  ehk laste kaswataja ollema. 2) Tahhab ta omma ellaja leinadest, mis ta ommas maeapiddamises tarwitab ja kas- watab, woimaliko tullo sada, siis peab ta jaust ka Zoologehk ellajate tundja ollema. 3) Jnnimeste ja ellajate toidusekö tarwitab perremees wilja ja rohty, et nendest kõige kassulikumaid oskaks omma tarwiduseks prukida,  scllepärrast peab ta jaust ka Potani - ker ehk taimede tundja ollema. Siis woib ta ennast ja omma ellajaid ka kahjuliko kihwtise  taimede sömise eest keelda. 4) Jgga taim tarwitab omma toito ehk Pöllo rammutamist, muido ei anna ta perremehhele  mitte sedda kassu, mis ta anda wöiks, et perremees nüüd taimi nende tarwitust möda toita oskaks, sellepärrast peab ta Keemikus ollema, ehk olluste lahhutamise kunsti tundja. 5) Zgga külw tarwitab omma aega nen- dasamma ka igga mu töö, sellepolest olgu siis perremees ka jaust Astron om ehk taewa tähtede tundja. 6) Ellab perremees perres, missest küllad, wallad, kihhelkonnad, maakonnad, kubbermangud  ja rigid kaswawad, nendes on temmal omma asjandamist ja tallitust, sellepärrast peab ta ka Geograaf ehk mailma made ja rikide tundja ollema. 7) Peab ta ka ossast kaupmees ollema, omma kauba headust ja temma hinda tundma, et ta ennesele kahjo ei te. 8) Ehhitamisest ei õlle tal maeapiddamises ka mitte pudust, selle pärrast peab ta kord ossast Arhitekt ehk maeade ehhitaja kord ossast  massini st ehk massinate juhhataja ollema j. n. e. Kes teab, mis perremees kõik ei pea ollema. Agga kui ta sedda ei olle, siis on ta wägga pudulik. Pudulik agga ei tahha egga tohhi kegi olla. maid nenda paljo kui wöimalik, peab iggamees ommas töös ja teus täielik ollema. On agga kegi pudulik, siis peab ta pudust nenda paljo, kui ial wöimalik, parrandama, se on: õppima. - Nores eas saab innimene sedda kolist, mannas eas ellus üks teise käest seltsides. Et nüüd selge on, et meil wägga paljo õppida õlleks, siis kandkem hoolt, et meie lapsed sedda kolides sawad, et neil nendasamma  öppetuse pudusest kahjatseda ei õlleks kui meil on. Sellepärrast: Pöllomehhed, hoidkem ühhes meles kokko, tehkem truiste tööd teine teise 174