see kõige wahem 6 aasta peale raske wangi töösse. Reede seisis üks wana 62 aastane halpea kohtu ees, kes joobnud peaga oma tütrele, kes ta juures kodu oli olnud, 36 haawa noaga löönud, mis peale tüttar oli ärasurnud. Et aga ometige kohtunikud kahe wahel oliwad ning kartsiwad, et tema ehk waheft seda paha tööd meele nödruses ärateinud, jättis kohus mõistust tegemata ja andis seda wanakeft esmalt  tohtrite jarelwaatamise alla, et selget aru saada, mis läbi tema oma tütre mõrtsukaks  saanud ja siis pärast seda julgem oma otsust anda woiwad, mis ehk wahest ka edespidi  kuulda saame. Omalt maalt. Peruust. Kiidu wäärt töö. Üks auus mees kõneles meile eila õhtu, see oli 31. Jaanuaril, üht wäga kena ja röömuliku asja, mis möödaläinud pühapäewa õhtul, ühes säälatses  koolimajas sündinud. Tori waldas, Selja kooli koolmeister, kes üks asuwat wastu noormees, on wallawalitsuse käeft selle koolile üht seina kella palunud, sest et kooli tunnid kella järele pearoad antud saama ja temal sedawäärt jõudu pole, et enesele seesugust riistapuud muretseda wöiks. Wallawalitsus ei ole kül just selle wastu olnud, aga ometige andnud ta koolmeistrile nõu, oma wäega seks raha muretseda, ja seda nenda teha, et ta ennast selle wastu walmistaks ja siis ühel pühapäewa õhtul rahwast kokku kutsuda, neile siis wäikeft kõnet pidada ja mõned kenad laulud, oma kooli lastega laulda, ning sääl siis raha korjatuft ettewötta, ehk korjab nii palju, et üht seina kella wöib saada. Kuida nõu antud,  nenda sai ka tehtud. Koolmeister oli ennast  hoolega walmistanud, lastele mõned kenad  laulud nende wiisidega selgeks öppetanud ning pühapäewa õhtul, 29. Jaanuaril, sai ettewöetud kontsert peetud. Rahwast, meesteja  naesterahwast, on kaunis rohkeste kokku tulnud,  et ruumikas kooli tuba, ruumi poolest tikkunud kitsaks jääma. Sääl olla siis koolmeister  esmalt üht lühikest, aga kaunis tuumakast  kõnet pidanud, ja pärast mõned kenad laulud laulnud. Kui ta sellega walmis olnud, on sääladne kooliwanem J. T. teiste seast wälja astunud ja koos olewa rahwale öölnud, et tema ka üht kõnet tahta pidada, aga see tüürida kõige wähem kaks tundi; korraga pöörnud ta koolmeistre poole ja küsinud, mis kell on? mis peale koolmeister olla wastanud: mul ei ole kella. Sääl olla siis auus kooliwanem  J. T. rahwast palunud wäikeft annet anda, et selle koolile üht seina kella wöiks muretsetud  saada. Rahwas olnud ka kohe walmis  andmas ja on selle korjatuse juures peale 70 rubla raha kokku tulnud. Auulik mõisa rentnik, oli ka paar korwi täit õlut senna saatnud ja pärast, kui kõik löppetatud olnud, iga ühele klaas õlut keele kasteks anda lasknud,  mis peale siis igaüks rõõmsa meelega koju läinud. See kena ettewötmine tunnistab  , et see rahwas kooli armastab ja selle heaks midagi andmas, mitte ihnus ei ole. Sest wöiwad teised koolmeistrid head öppetust wötta ja ka oma koolide kasuks sedasamma teha. Sisse saadetud kiri. Üks auus mees, on mööda läinud päiwil siin alamal seisawat kirja selle soowimisega meie kätte saatnud,  et seda peaksime omas lehes üleswötma ja rahwa kätte kandma ja et meie säält midagit  wastu säädust asja ei leia, seepärast sündku siis ka tema tahtmine ja kirri on sõna sõnalt: Alamal seisaw kuulutus on lv. Oktobril aastal 1868 143 Peeterburgi wene seitungis  nenda trükkitud: Saadused Grusiina kohtumõistjate  üle. Grusiina kohtu säädustes, mis aastal 17V3 selle nime al: „Wahtangour kohtu saadused", kuulutatud on, saab mitme muu asjade seast, kuida Peeterburgi wene seitungis  ((?. trükkitud on, eestulewad sönumed, kohtu käskudest  ehk saadustest, üleastuwa kohtumõistja kohta ööldud. ..Üks kohtumõistja peab kohtu saadused taieste tundma ja mitte karwa wäärt teisite tegema, kuida ööldud on. Kes aga oma enese kasu pärast wöereti kohut mõistab ja see Keisri Herra enese ehk teiste kohtuwanematele  teadawale tuleb, peab ametist lahti lastud saama ja teine tema asemele pandama. Peale seda peawad ta juuksed ära ja pea pal- 51