ja arruto rahwas ulitsail, kes neid savikuid sure römu öiskamisega terretanud ja iggapiddi sure auustusega kuuni lossi peale saatnud. Keiser Willem on 7. Septembril Kieli linna tulnud, kus tedda sure auustuse ja römo  öiskamisega waöto wöetud; arruto rahwas olnud temma wasto, kes tedda sure auustusega  terretanud. Seal linnas on laewa ehhituse  koht, kus ennamiste Saksa rigi söalaewad ehhitatud sawad. Seal on ka just üks somus laew walmis sanud, mis 8. Septembril ehhituse  platsist wette lastud ja sest wette laskmisest  on wanna keiser isse ka ossa wötnud, ja selle laewale nimme pannud: „Pridrik Suur", kelle ristimise jures temma allamal seisawad ristmise sönnad prukinud: ..Minna ristin sind meie sure kunninga nimmega, kanna sedda auuga, kaugel merre peal, ja wöera maailma jaggude sees!" Laewa wette jooksmine on wägga kenna olnud. Hannowerist. Keiserlik kirri. Wanna keiser Willem, on omma reisi peal ka Hannoweri  makondadest läbbi täinud ja parrast sedda nende maade üllema präsidendile allamal seisawat kirja saatnud: „Köik se aeg, mis minna Hannoweri maal ollin, ollen minna iggas paikas, agga isseärranis teie pea linnas  üht wägga auuwäärt ja torredat wasto jõudmist leidnud; iggaüks tahtis surema auustusega  mind terretada, kui teine ja se on mo ello seal wägga armsaks ja lahhedaks teinud, et ma weel kaua nende päewade peale saan taggasi mõtlema, ning nende lahkus, minno wasto, meles saab seisma. Et minna nüüd seggamata armastusega siit saan lahkuma ja sedda maad ning pea linna jummalaga jätma, sunnib mo süddame tunnistus, nihästi sedda maad, kui pea linna süddamest selle lahke ja auuwäärt wastowötmise eest tännama. Minna teen teile kohhuseks sedda minno kirja, oige warma, rahwale awwalikult kulutada. Austriamaalt. Armastus sünnitab armastust, sedda leiame meie iggas ello juhtumises  ja ni hästi üllema, kui allama suggu rahwa jures. Meie suur ja armoline Majestät  Keisre herra, ellab omma naburi rigiwallitsejatega  armastuses ja se sünnitab, jälle wasto armastust, kuida meie sedda ka Austria keisrist Praga linnas näeme. Tal olnud seal sömaaeg, kellest ka temma liggi ollejad ministrid ossa wötnud ja seal sömaaea peal on temma meie Keisre Herra terwiseks, nende sönnadega klaas mina wälja jonud: ..Tänna saab minno kõige truima sõbra, sure Majestäti,  Wennema Keisre Aleksandre nimme päew pühhitsetud. Se römustab mind üllewägga, just tänna, sel kallil päewal ohwitserisi, wenne wäggedest, kui seltsi wendi, siin nähha ja ma pallun teid, minno herrad, sure Majestäti Wenne Keisre Herra terwiseks, klaas wina wälja jua.- HiSpaniamaalt. Ettewötmisest. Kuida Madriti sönnumid kulutawad, on wabbat  rigi põhja põline söawäggi hakkanud õige holega peale, maad mässajatest puhhastama. Kolm kindrali Lacerna, Moriones ja Keballos, on omma diwisionidega tubliste tööd teinud. Estella ja Allamese läyhedal ja seal ümberkaudo,  olla Karlistlased wägga suurt pahha rahwale teinud ja nende ommadust ärrarisunud,  nenda et waesed innimesed üsna päiwis olla, kuida ennast ja ommaksed ülles piddada, mis labbi nad siis Karlistlaste peale wägga wihhased ja neid näppo wahhel peneks öeruks. Kindral Gartsia Reina, kes önneto olnud, Karlistlaste kommanderist Willalainist ärrawöetetud  sada, on sepärrast, et ta omma teaduste  jure, mis ta rigiwallitsusele ommast sündinud luggust andnud, nattuke wattet jure lissanud, ammetist lahti lastud. Üks wanna sönna ütleb ka: .wallel on lühhikesed jäljed", sepärrast hoidko iggaüks walle eest ja ärgo tehko temmaga sõbrust, ta murrab, olgo hilja ehk warra, ommetige kaela; sedda on jubba küllalt nähtud ja on ka igga päew ikka weel uähha. Kuida kuulda, on Don Alfongs Lina  linna sisse piranud ja sedda ka omma wallitsuse alla wötnud. Inglismaalt. Laew kinni wöetud. Londonist kirjutakse 6. Septembril: Telegrahwi  sönnumite järrele, on Inglise lootsid ja ranna wahhid 5. Septembril öhto, Soutbendi lahhedal, üht laewa „Notre Dame" kinni wötnud,  kellel 4500 püssi ja 500 kasti täit, joa 310