missist mitte, maid enamiste see läbi, et paljo Eestlasi maalt linna elama tulnud, kus wähema  waewaga oma ülespidamist loovamad saamad;  pidawad maa-tööd liig raskeks, nago seda igal pool näha. Söamehed, kes sääl olnud,  on enamiste kõik Wene rahwa seltsist. Usu järele on sääl olnud: ewangeliumi Luteruse  usu!esi 2676, Kreeka oige usulesi 338, Rooma katoligi usulesi 49, Juuda usulesi 94 ja Muhamedi usulesi 2; selle järele oleks siis Luteruse usulesi ligi 99 protsenti. Waga imeks on panna, kuida Juudaliste aru 1869 aastast  saadik suuremaks on läinud, siis oli sääl 3? Juudalist ja nüüd olnud 89; nende aru on siis rohkem pool suuremaks tõusnud. Seisuste järele on sääl Sakslaste seast kõige rohkem olnud: mõisnikust', ametnika ja pürjerid;  pisut aga neid, kes talorahwa sugust ja endisest kroonu teenijatest. Kaupmehi on pea aego ühewörra Sakslastest, kui Wenelastest; aga ka wäga paljo wäljamaa mehi, 92 meest ühtekokku. See on nüüd, mis Rakmetest  meile tääda antud, lähme siis nüüd Baltiski ja waatame, kuida kellad saal helisewad ja mis meie säält kuuleme. Baltiski  rahwa aru olnud 433 meeste- ja 404 naesterahwast, ühtekokko 837 inimest, kellest 400 meeste- ja 404 naesterahwast prii seisusest  on; kroonu meeste aru olnud 33 pead. Aastal 1868, kus seda rahwast ka üle loeti, oli saal 586 inimest üle pea elamas ja sest saadik on siis säält rahwa aru 42 protsenti suuremaks kaswanud. Rahwa sugu järele elab sääl prii seisuses 454 Eestlast, 231 Sakslast, 55 Wenelast ja 64 teiste sugu rahwast, nenda kui: Rootslasi, Daanlasi, Poolakaid, Lätlasi ja Soomlasi, ühtekokko 8 protsenti. Usu järele on sääl rahwast elamas, ewangeliumi  Luteruse usulesi 716, Kreeka õige usu rahwast 103 ja Rooma katoligi usulesi 18; Zuuda usulesi ei ole säält mitte leitud. Rahwa seisuse poolest on sääl lugu Rakwere  linnaga üsna ühte läinud, muud kui, et kaupmehed sääl enamiste kõik Sakslased olla. Wottame siis kõige Eestimaa wie linna rahwas kokku, siis leiame pea kuida asi igas linnas rahwa sugu ühe teise wasto on. Läbiseite  wotta on igas linnas rohkem pool Eestlasi,  Talinnas 52 protsenti ; teistes linnades 53 ja 58 protsenti wahel, nago Paides ja Rakweres; Sakso üks kolmandik: Talinnas 34 protsenti ja teistes linnades 29 protsenti kõige wähem, nago Valtiskis ja kõige suurem 42 protsenti, nago Paides; Wenelasi Talinnas  11 protsenti ja teistes linnades 4 protsenti,  nago Paides ja Baltiskis ligi 7 protsenti.  Teistest rahwast on Hapsalus ja Baltiskis  kõige rohkem Rootslasi. Usu järele leiame, et Talinnas 84 protsenti ewangeliumi Luteruse usu rahwast on elamas ja teistes linnades weel rohkem, Baltiskis 88 ja Paides künni 93 protsenti; Kreeka õige usu rahwast Talinnas 12 protsenti, aga teistes  linnades 6 —7 protsenti; Rooma katoligi usu rahwast ei ole kusagil üle 3 protsenti. Juuda usulesi on Rakweres 3 ja Talinnas 1 protsent, muial ei ole nimetamise wäärt ehk ka kogoni sugugi. Wanaduse järele: Alla 15 aasta olid Talinnas  ja Baltiskis 29 protsenti, teistes linnades  nattuke rohkem künni 34 protsenti nago Rakweres; pääle 69 aastat olid wanad, enamiste  igal pool 8 protsenti, aga Baltiskis 9 ja Paides 11 protsenti. Wamili olekust kirjutakse, et selle poolest lugu nenda olnud: Poismeeste aru, kellel weel kõrwast pole olnud, on enamiste igal pool 56 —61 protsenti, aina üksi Rakweres olnud 64 protsenti. Paari rahwast jälle enamiste igal pool 37 künni 39 protsenti, aga Rakweres  33 protsenti, leski 2—3 protsenti, lahutud  rahwast wäga pisuke Üksiko elawa naesterahwa  aru olnud 54 —57 protsenti, kõige rohkem Rakweres; paari rahwa aru on sääl 29 —31 protsenti olnud; Baltiskis 34 protsenti  ; leski olnud sääl 12 —15 protsenti. Mis nüüd Talinna seitung säälatse Tahwa ülelugemisest meile toonud, seda oleme ka teile toonud ja palume sellega leppida. Tulewal aastal peab üleuldne rahwa üles kirjutus tulema,  mis riwisioniks nimetakse, sääl saab siis ka Postimees, kui tal elu ja terwist jagatakse, kirja pantud. 162