wäljaspoolne wärw, wöi kõla tõeste seda ära petta woib, kes asja tuuma ei tunne. Selle pärast on siis ka niisuguste asjade ja nimede ära seletamise eest meie suuremad aea lehed ikka hoolega muret kannud, ja tahab ka maike  ne ..Pärnu Postimees", kellel ehk Jumal ka, aega mööda suuremaks kaswamist hakkab andma,  sedasama teha. Ja ikka eesseiswa päälkirja  all, kelle all ta ka kõiki meie rahwa elu põhjuse külge puutuwaid asju tuua tahab. Sest mis aitawad tähele panemata, järele mõtlemata  ja aru saamata nägemised ja kuulmised  ka kõige pahemate ja kallimate asjadest? Ei midagit, ei midagit! Sellest tunnistust annawad ju nii mitmed rahwa elu kombed, koolid, kõrtsid ja wallawalitsused, kuidas W. walla tähele paneja ja järele mõtleja maea isa meile üle tulema kord meel edasi awaldama saab. Täna wötame ..Eesti Postimehest" 4i) ja ühe tulusa nime seletuse wahele.  See nimi on: „Noor Eestlane", mis nüüdsel aeal tihti pruugitud, aga kellest arwa, arwa aru saadud on. Üks ..Eesti Postimehe"  kirja saatja seletab seda sõna nenda: ..Kuidas Williandi Eesti keele aealehes 25 lugeda on, saanud Eesti Kirjameeste Seltsi koosolemisel Williandis, 27. ja 28. Juunil, selle üle pitkemalt räägitud, mis see nimi Noor- Eestlane peaks tähendama. See uus Saksa rähmadest leitud nimi näitas koosolejatel tähtjas  olemat ja Eesti Kirjameeste Seltsi president  armas: kui see nimi muud ei tähenda, kui neid mehi, kes rahwause põhja paal Eesti rahwa maimu harimist edendada püüawad, siis ei oleks ta missist mitte paha ja oleks president isigi Noor-Eestlase nime enesele ärateeninud,  juure lisades, et seesugust mehi Eesti rahwa seas leida ei olegi, kes muu rahwause hukatuseks tooreid ja paha asju oma rahwa kasuks soowiksiwad. Oleks lugu nenda, siis oleks maga paha ja laidu wäart. Saksa keele zeitungides tuleb see sõna Noor- Eestlased (Jung - Eeften) tihti küll ette, aga ikka ilma seletuseta, mis pruugitud sõna peaks tähendama? Armutakse küll, ehk tahetakse ka nenda arwata et t'al mõni wöeras, mänge hais ehk magu juures peab olema, aga missugune?  -seda ei öölda ehk ei tea palju ütelda. See on ka nende ridade kirjutajat järele möt- lema pannud ja arwab tema, et kui nimi seda ei tähenda, mis auus Kirjameeste Selts isi temast tunnistab, mis ta siis weel muud wöiks tähendada? «Nimi annab ju igast asjast täädust, mis ta on ja mis ta maksab. Inimese auu on tema nimega ühendatud ja kokku liidetud. Inimene ja tema nimi on üks. Kui kellegist ööldakse: ta on parem ehk pahem, kui ta nimi, siis wöib see kord hääd kord paha tähendada,  ja iga rahwa seas on ikka mõned leida, kellest enam ehk wähem, nenda wöib rääkida. Igal rahwal ehk üksiku jagudel on oma auunimi,  aga pääle selle saab mõnedele ka walenimi  antud, mis paha pääle tähendama, ehk küll isienesest seda mitte tarwis ei ole, n'agu Noor-Eestlane, Noor-Sakslane ehk Noor-Türklane  zc. Peaks see midagi paha tähendama, kui paha sääl juures ei ole, mis kahju sest siis wöiks tulla? Sõimu nime sellele anda, kelle elu ja teud sõimu wäärt ei ole, ei wöi ju muud tähendada, kui sõimajate ülekohut ja sellega ühes nende oma häbi. Keegi mõistlik  mees ehk rahwas ei wöi selle pärast mõistlikud?  ees oma õiget auunime mitte kautada." Seepärast pean ütlema: kui nimi Noor- Eestlane muud midagi ei tähenda, kui seda, et see selle rahwause nimi on, mis nüüd alles kui noor taimeke weel nõrk on, mis uuemal lähedamal kewadisel aeal kosuma ja kaswama hakkab, kelle wili muidugi mitte enne küpse ega walmis ei wöi olla, kui palawad suwised pääwad temast üle on käinud, siis ep ole niisugune  tunnistus nenda nimetatud Noor- Eestlaste kohta wissist mitte paha ja peab, n'agu seda ennegi maailmas küllalt olnud, mis söimu-nimeks antakse, omal aeal auu-nimeks  saama ja jääma. Wötaksime nüüd selle wastu teise uue sõna „Wana-Eestlane", ja kui sõna muud midagi ei peaks tähendama, kui wana orja pölwe, wana rumalust, wana tuimust ja kõik harimata  ja edenemata lugu - kes Eestlane ei tahaks siis mitte rõõmuga Noor-Eestlase nime kanda, mis ehk nime andjate mõtte järele söimu-nimi pidi olema? «Wöib küll olla, et ka Eesti rahwa, n'agu iga rahwa seas, siin ja sääl niisugusid leitakse,  tes meelega ehk täädmata isi eksides ka 372