lired, 162 Napoleonidori, 13 wene pool imperjali,  3 inglise naela sterlingit, 4 naela 2 solotniku wana kuldraha, türgi hõberaha 6667V2 piasterit, 4 naela 35 solotniku hõbe stangi ja 68,883 piasterit, türgi paberraha.  Peale nende siin praegu nimetatud rahade  on weel arawoetud: 16,666 rubla eest kulda ja 266,666 piasterit paberraha. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Manitsuseks, olgu see sündinud lugu, mis siin alamal seisab: Hiljuti on Koburgis üks naesterahwas kihwti surma surnud ja asi olnud nenda: See inimene on oma pölwele nattuke wiga teinud, et nahk pealt äraläinud. Ilma kellegi paha peale mõtlemata olla ta anilini wärwiga punaseks wärwitud willased sukkad jalga tõmmanud, mis aga üle haawa ulatanud. Warsi olla haaw pahemaks läinud, sest et anilini kihwt tema werd oli kihwtiseks teinud ja enne kui lO päewa möödas  oliwad, oli naene oma igawest und magama  läinud. Tahtsime siis weel niipalju senna juure lisada: kellel elu armas, see ärgo kandku midagit riet, mis anilini wärwiga punaseks  wärwitud. Berliinist. Wastus Inglise soowimise  peale. Saksamaa olla Inglasele auupaklikult  was tanud, et tema seda nõuandmist, mis Inglane temale ettepannud, mitte ei sa wastuwötma, ega oma söawäge ja laewu mitte Konstantinopoli linna alla saatma, mingu Inglane, kui ta kodu ei woi seista. Kölnist kirjutakse 29. Jaanuaril, et Kölni seitung Wiini linnast järgmist telegrammi saanud  : Austria riigiwalitsus on Konstantinopolist  neid sõnumid saanud, et ka Prantslasel nõu olla üht osa oma mercwäge Konstantinopoli  linna alla saata; aga hiljemalt on Prantsuse  poolest wastatud, et ses mitte tõsi olla; waid ta ei mõtlegi selle peale, oma söalaewo sinna saata. Mine wötta nüüd kinni, kes waletab? Austriamaalt. Valmistamine. Wiini linnast kirjutakse 28. Jaanuaril, et sääladne politika sõnumite tooja ütleb kuulnud olewad, et sultan laska Dolmabagdi pallees selle wastu walmistada, et tal lootust olla, et Suurwürst Nikolai saab tema juure wöeruspeule  minema; seda olla ta lubanud. Üks Wiini linna seitung teab sest selgeste kõneleda, et Wene ja Türklane eneste wahel üht kindlat  söbruse saadust 'ja kokkuleppimist teinud ja selle tarbeks Ztdrianopelis kolm punkti üleskirjutatud.  Londonist, 27. Jaanuaril. Mis nöu neil olla. Lord Northkote on omas koos olemises, ülemal nimetatud paewal sääl koos olewa parlamenti liikmetele teada andnud, mis tingimistega söariistad seisma jäänud ja nendasammuti  ka seda, et Konstantinopoli linna kaitsmise linust söamehed peawad wäljaminema.  Ta oskas teistele seda laiemalt äraseletada,  kui kartuse wäärt see olla, kui söamehed säält wälja lahwad ja selle järele wöida mässamist  Konstantinopolis sündida ja seepärast olla üks osa inglise söawägi käsku saanud, oma laewadega Konstantinopoli linna alla minna, et säälast rahwast ja nende wara kaitsta. Ühtlase ütles tema ka weel, et ta seda juba wäljamaa riigiwalitsustele teada andnud ja neile nöuandnud, ka sedasama teha, ja inglise söalaewadega seltsis senna minna. Sedasamma olla ta ka wene riigivalitsusele teada andnud. Kõik sääl olew rahwas kiitnud  seda heaks. Teisel päewal on sönumed tulnud, et inglise söalaewad juba Dardanelli tulnud. Londonist, 2. Weebruaril, õhtu. Hartingtoni  küsimise peale, on Northkote wastanud, et Türgi riigiwalitsus ei ole mitte lubanud, et inglise söalaewad Dardanellist läbi tulewad, mis peale aga inglise walitsus neile käsku andnud, säält läbi minna. Inglise söalaewad on praegu kaks inglise penikoormat Konstantinopolist  eemal. Derbü selletas, et inglise ettewötmine ei tähenda muud, kui et inglise walitsus wene walitsusega ühes säälatsid Kristlasi  tahab kaitsta. Konftantinop õlist kirjutakse 1. Weebruaril  et inglise söalaewad juba Dardanellist läbi tulnud ja Marmori meresse seisma jäänud. 54