jüEM/igapidi.sellesamma MGvse'-põhja cheah miS- .Vallakoolidele- antud,- jaupeab^säät-:öhpekatud  saama: Usu öppetus (Religion), kiriko sÜNdi-nud.-asju, sündi m ise-maa sündinud -lugusid, /geograhwiÄ --n--- ,U. pestük.-; -l. / k. !.MaakMide. walitsusest« > - > - i ° tI) Maakoolide walLtsuslanged-kolmWus-ft a) kohane, kooli walitsus; b). koolikonseil ja H ülem kooli kohus» z^LZ)-Kohane, kooli '.walitsus-M Eestimaal: Kiriko -koawMti - peab Majitsetud -.Konwenti; liige kW/mspektor ja eesistja, kohane kiriko wsör- Wündre.herra, koguduseoppetaja ja 'üks- Walla- Mnem: säält - -kihelkonnast.; - Kuramaal -/Me: Kiriko wöörmündre herra, koguduse öppetaja, üks'., wallawansm -ja ?üksl MöisM" kihelkonnast  - kui /ta ka koolide ülespidamisest osa Kahen du s: Igas kogukOnnas walitsewad walla /wolimched (Talorahwa saadus 5866 Z Ä) oma seast üht kooli wanemat, kes kiriko WGrMÄndriga koolmeistril abiks' on, koduse laste - õppimise üle walwada, et see truiste sdafi lahab. -. i . -- . - l 4) Koolikonfeil walitseb Eestimaal üle kõige koolide, mis ühes maakonnas on, Kuramaal  aga üle kihelkonna ja selle liikmed sn, ülema koolikohtu poolest walikfetud mspektorj km eesistja, kaks kiriko wöörmündre herrat, kes Mriko ksnwentj peal saamad walikfetud, üks koguduse öpMtaja, keda konsistoriumi kohus  walitseb ja Eestimaal kaks kihelkonna kohto abiherrat, keda kõik maakonna kihelkonna  kohtud walitsewad z Kuramaal kaks peaehk  abikohtomeest, keda kihelkonnas olewad peakohtomehed walitsewad. Omalt maalt. Riast. Keisre reisist. ..Wall. taäd." toob alama! seisawad kaks telegrammi: Zu - genheiMis 12. Juunil kello 7, 15 minuti öhto. Suur Majestat Keisre Herra käis eila Darmstadtis wöidosöito waatamas ja täna homiko waatas tema HesWs soaMAefidMe. Suue Majestat Saksa keiser tuli tana lõuna Jugenheimi ja läks Warfi./PeMt ellunat ISlle - n - A«g-e«hei'M ts- -ckch.:Juunit: Ms« MazM G KOsxe'-HexM sõitis täna- tM-0..M-!e»M Mnat sZugenheimiD - !? MaskViVahe^sadu». leb:Oleme.ifönna ,6.'. JuA lnl Üksküllas WKga raske rahe sadu walida tuulega , olpud _ .mis - iseäranis wstja pälludele wäga. suurt kahju teinud» Rosr oras, mis asts hädast nina mulla seest wälja. Mõistnud, on- rahe mulla Asse tagasi .ja puruks peksnud; e-zÄMiste Zöttud mustad//Mago poleks saal Nnõagit.peal külwatud olnud. . Walidast tuulest aetud .rahe tsrrad on waga palju Hakpa ruutust -Wppks.-sppnud; Ja on palju majasid walidgst tormist wiga saanud. Nii palj o. kui tänini tääda ei ole seda rahet laial olauh, waid nga joone kaupa läbi käinud. Ja olla BflldMnist.üleGöusnud/,ja , otse..üle Düna jöe ÜkWlla peale läinud ; olla aga ka Leynewa? Denis oma osa paha teinud, Nenda körwast  oleme kuulnud, st Lisohni ümberkaudo see pääw ei ole just.mitte Mäda -.?— .Lks tuule keerutus ehk tuule-püks läbi läinud, mis mstwsd Mjad Wä kattusteta neid peast äräkMunüd jä maham WülM oleks see maga soowimise wäärt, et seesugusest looduse naituftst aja lehtedes ehk seitungides selgemaid sõnumid saW tud, mis sest tuule keerust wee! muud tahel- MNbud jaMs ta meel kas ta selle tormiga  ühes käinud, mis rahet maha woi on ta ühel teisel pääwal üksi oma teed käinüd ja tööd teinud. Me seesuguft looduse  näituse juures on ikka mõnda asja tahelpanna.  Palume siis, et kui kohegil seestzgused  asjad juhtMWad etketulema, neist täädust anda. Selle täienduseks wöttame weel, mis seitung  „Bält. Wehst." teab kõneleda, senna juure ja see kõneleb, et see hirmus raske rahe sadu raudtee jaama juures Õlai ja Uudes Schwaneburgis  wäga wali ja raske olnud, mis wäga suurt kahjo teinud. Pääw emie seda, see on 5. Juunil, on wäljamaal, kuiva säält seitung gid sest kõnelewad, ka üks hirmus mati ilm ol- mis üte kesk Europa läinud ja wätza suurt kahju teinud. Parisis on rasket tahet 211