julgemalt siggib. SuwWK willl on meie maal ni hästi pöudse, kui wihmase aastadel ikka tihhedam ikkaldama, kui rukki. Nisso lähhäb wägga hea pöllo peal ja heal aastal kül korda, annab ennam wälja ja on ka kallim  willi, kui rukkis; agga ta ikkaldab ka mitmel aastal üsna ärra, nenda et rukkis läbbistiko ni hästi terrade, kui õllede polest ikka kõige ennam kassö toob. Kui nüüd luggejad,  nago ma lodan, mind selle polest ussuwad,  siis peawad ka sedda uskuma, et meie, kui omma pöllotööst rohkem palka tahhame sada, rukkiteggemise eest suremat murret peame  piddama. Peale rohke rammutamise, on õige ja tähhelpannelik pölloharrimine seal jures  pea assi. ' Kui minna 1830 se on nattuke nago 40 aasta eest maeapiddamist ja pölldtööd peale hakkasin, luggesin ma saksakele  pöllotöö ramatutes, sest et eestikele neid meel ei olnud, Inglismaa wahheldus, polloharrimisest,  mis läbbi kessa aasta ärra sm kaotud ja praego iggal pool 1) kartuhwlid ehk naerid 2) odre 3) ristikheina ja 4) nisso tehti ja sellega iggal aastal iggast' põllust leitust  wöeti. Minna katsusin ka kõrre-ja lehtwilja  nenda wahheldada, ja leidsin, et nisuggune  wahheldus ka tõeste rohkemat leitust annab,  kui ilma selleta. Kui ma rukki järrele kaero külwasin, siis olli 10 —15 wakka ühhe wakkamaa pealt läbbistiko tuttaw saak, kui ma agga rukki järrele esmalt ernid ja peale selle kaero teggin, siis sain neid igga aasta 5 wakka. rohkem, kui siis, kui kaero warsi pärrast rukkid külwasin. Selabbi näggin ma nüüd, et nimmetud wäljamaa wahhelduse pöllotöö üsna õige olli ja meie maal ka järrel  tehtud wöis sada. Kas nüüd mahha puddenenud  erne lehhed ehk nende jured pöldo kaerdele parremaks teggid, sedda ei olle ma tänna päwani weel wälja sanud. Agga ni paljo mõistsin ommetige, et kui ma ilma ue sõnnikuta rukki järrele ernid ja ernewarsa sain ja pärrast selle peale 5 wakka kaero rohkem, et se mo maeapiddamisele selgeks kassuks olli. nNüüd tahtsin ma ka ilmasjata kessapöldo ärrakaotada ja mõtlesin: kui luggo sellega Inglismaal ja Saksamaal hästi lähhäb, miks ta siis ka meie maal ei peaks minnema? Ma teggin kartuhwlid ja übbe rammutud kessa- pöllo peale > ossast ka kinno, ja rammutasin siis parrast ärrakiskumist, ka sedda tükki wälja. Ka katsusin minna, nago Inglismaal tehhokse, ristikheina sui wilja sisse külma da ja essimese nido järrele jälle sõnnikut peale weddada, . nenda pöldo rukkikülwi wasto walmistades. Ka ollen ma mönnikord rammutud kessa peale kurre-ernid ja kaero seggamine külmanud,  neid arraniitnud ja heinaks teinud ja siis rukkid külmanud. Ma kohkusin agga wägga ärra, kui ma kõige nende katsumiste jures paljo wähhem ja kergemaid rukkid sain, kui enne selge kessa põlluga. Ma katsusin agga mitto aastad eddasi ja pannin tähhele, kui ma ühhe ehk teise asja jures mitte kõik korra parrast ei teinud, et nenda teada saaksin, kus se wigga olli, et minno rukkid ni wähhe korda läksid? Ma tahhan nüüd siin könneleda, mis ma omma katsumiste jures ollen tähhele pannud. 1) Äm meie Septembril ehk Augusti lõppel  kartuhwlid ülleswöttame, siis saab põld seläbbi wägga kergeks ja kobbedaks. Meie rukki teggemine on sel aeal jubba lõppemas ja peame saggedaste selsammal päwal/ kus kartuhwlid ülleswöeti/ rukkid mahhakülwama, et koggoni hiljaks ei jä. Sealt tulleb nüüd kahhesuggune wigga: rukkid sawad ommetige liig hilja mahha ja peale selle ei slle põllul suggugi aega janud kokko wajuda. Sellepärrast  lähwad nored rukki taimed süggise ehk kewwade, kui liig niiskus ehk külmetus maapinda  ülleskohhutab, wäggise raisko. Raske sawwise maa peal teeb niiskus ja külmetus wähhem kahjo, agga hea ei olle ta siiski; ja kui seapõrsas õuest süggise ehk kewwade wäljapeäseb,  siis on ta warsi omma ninnaga rukki orrasel pöllo sisse janud kartuhwlid ülleskaewamas.  Perremeeste! on ennast saggedaste wihhastada ja wilja salwele aitas jääb suur hulk tühja rumi ülle. Sepärrast ollen minna kartuhwliteggemist kessa pöllo peale warsi koggoniste mahhajätnud ja ei woi kellegile nõu anda> sedda omma kahjuks eddasi tehha. Kes seal jures sadud kartuhwlid sureks kassuks  piddawad, need pango tähhele, kui paljo need teisel aastal wähhem ja kergemaid rukkid  sawad. 2) Übbe ollen ma mönnikord I H wakka 394