tehha. Sest hea palk nõuab head ja tublit tööd. Pernomaalt. Wallawallitsusest. Wallawallitsused on mönnes waldas, otse kui süggisised ilmad, kord sedda ja kord teist. Agga kust se peaks ommetige tullema? Noh, seal ei olle wastust kaugelt otsida, egga põlle se ka raske leida. Löme agga silmad kord wallawannema ja peakohtomehhe peale, siis on assi kohhe selge, kus wigga on. Wata wanna külla wadder ja kaim, ühhe wallawannema  ja peakohtomehhe käes on nüüdsel aeal suur wöimus ja melewald; agga möllemad ammetid  tarwitawad ka tarko päid ja möistliko meelt, puduwad need nende praego nimmetud ammetnikude jures, siis on issiennesest mõista, jookseb nende wanker küra ja kära ja walla rahwas on siis otse kui peata kannad: tewad mis tahtwad ; nad ei karda ei wallawannemat egga peakohtomeest, ja otse sepärrast mitte, et need möllemad issi ei oska kohhe teed käia ja iggaüks omma ammetid au sees piddada; unnustawad  liig saggedaste ärra, mis kellegi ammet temma käest nõuab, Hiljoti käis üks krono-möisa rent-herra meie jures ja könneles kuida sealt wallawannem ja peakohtomees omma  wäggi ja wöimust prukida, olla kui melest nõdrad ja jamsiad, kes ei tea mis nemmad tewad.  Lühhikese aja sees istuda nad jubba teist korda mangi tornis; essimene kord pannud  sillakohhus kueks päewaks ja teine kord kihhelkonna kohhus neljaks päewaks. Sedda kõik pitkalt ja laialt könneleda, mis sü neil olnud, ei te asja parremaks, sepärrast jättame  sedda nimmetamata, waid ütleme agga, et neil weel paks pimmeduse kot ülle pea tõmmatud  ja sest tulleb siis, et nemmad ei tea mitte, mis nemmad tewad. Omma wallakirjutajat,  kes neid kui hobbusid ohheliko piddi otse teed weddas, lasknud nad ilma kihhelkonna  kohto lubbata lahti ja wötnud teise, kes nendega ühte teed käib; agga ennäh! kihhelkonna  kohhus wissanud asja ümber ja pannud  wanna jälle paigale. Waene rahwas on üsna pöllastamise wäärt, kellel sesuggused walla asjade tallitajad on, kes ennam mele seggaduse elli wadi, kui tarkuse ja waimo kossutawa  hallika äres istuda. Jah, nenda läh- wad mönne walla asjad ennam taggas- kui eddespiddi! ja kelle läbbi? Omma walla taAtajate  läbbi! kes pimmeduse kottis tewad, mis walge ette ei kõlba. Sealfammas waldas on hiljuti üks wanna laste issa, kes nisamma liig sinni kaela söbber olnud, ühhel hommikul rihhalt hobbuse kartsa külge ennast ullesponud. Assi olnud nenda: ta olnud ühhel hommikul warra üllesärganud ja et weel liig jowastand, wägga oksendanud; ta w'a külje-soe käskinud tedda ommetige wäljaminna, reotab toa üsna ärra; wannamees läinud ka wälja, agga ei olle ennam taggafi tulnud, nad ei olle ka middagi pahha möttelnud, agga kui wägga kauaks Lullemata jänud, hakkanud nad tedda otsima ja leidnud wimaks rihhal kartsa kulges rippuwad.  Zah, sedda vlli nüüd wiin, se kallis ellowessi teinud! Agga kas jodikud wötwad sest öppetust?! Oh parrako! mitte märki! Riast. Rahhade wahhetamise termini  pikkendus. Minister komite ettepannemise  peale, on Keisre Herra kõigekõrgemalt kinnitanud ja mis rigi panga wallitsus ühhe tsirkuläri ehk ümberkäidawa kirja läbbi 15. Zunil s. a. teada annab, et rahhade iimberwahhetamise  termin pikkendud; seal seisab nenda: ~Se 19. Märtsil 1871, kõigekõrgemalt kinnitub, wanna pabberrahhade ümberwähhetamise  termin ude pabberrahhade wasto, on kuus kuud pikkendud ja selle järrele on siis wimane termin Eüropa Wennem  a kubbermangudes 1. Zanu- ar 1873.;" ja nende seas olleme ka meie; on siis nüüd kegi essimesest terminist omma wahhetamisega ülleaegseks janud, woib siis künni tullewase neäri ku 1. päewani neist lahti sada ja rentreis ümberwahhetada. - Ellajate többe kartuse parrast  ei pea, künni nähha saab, Walga makonnas  se aasta mitte latasi petud sama, mis Liwima kubbermango wallitsus seläbbi kõigile teada annab. Tartust. Kirriko Margusest. Tallinna  seitung ütleb allamal seisawat kirriko märgust Tarto ue saksa seitungi seest leidnud 224