kuberneer Derwisch Bascha on kõigile mässajatele  andeksandmist lubanud, aga see ei olla siiamaale weel midagi aitanud.  Türgiwalitsus  peab Kreekawalitsusega selle üle nöuu, mis moodi Kreeka raudteed Türgi raudteedega  wöiksiwad ühendadud saada. Spaaniamaalt. Karlistlastest. Karliftlaste  sönumide järele. olla kindral Martinez  Kampos Seo de Urgelli linna ees ärawõidetud  ja ühe pisukese salgaga põgenema saanud. Aga nüüd raägiwad Madriid'i söyumed  sest asjast koguni teistwiisi.. Ja ka PyitserdaP tulewad niisamasugused sönumed, kui MadriidW; säält kirjutakse nenda: Martin  ez Kampos on oma pesapaigaks Ualos'e walitsenud, mis natuke maad Seo de Urgel'ist eemal on. Nüüd on ta Urgel'i linna sisse tunginud, kelle kindlusest KarMlased linna pääle praegu tasewad. Madriid'i ametlikud  taädustamised 29. Juulil könelewad nenda: «Kindral Martinez Kampos on mehise waprusega  Seo de Urgel'L linna ärawöitnud ja nüüd tungib ta kindluse pääle, mis tema raske kuulide wastu kaua ei wöi seista." Kindralid  Arrondo ja Weyler marsiwad suurema hulga Karlistlaste wastu , kes San Kwirtse ja San Peedro juures ennast kokkukogunud; ja kindral Joowellar on Leerida sisse läinud. Geroona maa-jaus on üks salk Karlistlasi Ayguawiiwa  ja Eftannjoosti wahel wöidetud saanud,  kus 15 meest surma saanud, kenne seas ka nende päämehed Bosch ja Karrio olnud. Ka Baskia kubermangudest kuulutab ametlik  tseitung wöitusi. Kindral Willegas on Karlistlased Wiirgol'ist (Walmaseda ligidal) ja Menaarust äraajanud. Selle wastu taatawad  Karlistlased, et 19,009 Alfonisti katsunud  kõige jöuuga Arrentsia (Walmaseda juures) sissetungiva; seda nöuu olla aga 4 bataljooni Karlistlasi julge wastu panemise läbi tühjaks teinud; waenlane olla palju surnuid ja haawatuid lahingiplatsi pääle jätnud ja kiireste põgenema läinud. Weel kuulutab üks telegramm Santander'ist 18. Juulil nenda: «Karlistlased katsusid Lagroone pääle lasta, saiwad aga kahjuga tagasi löödud ja teise wäesalga söamehed (Kindral Ehawerria all) ajasid neid taga. Linn ei ole suurt wiga saa- nv,d." —.27. Juulil Zuttkttah' tMtuug. »Gazetta",  etMndral Martinez Kampos ikka Seo de kindluse paale lasta» Turgimaalt. Waidlemised. Türgi ja Inglismaa wahel olla praegu ühe asja üle waidlemised. Türgi kohtud olnud saaduseks  teinud, et Zndiamaa Muhamedaanlased ja Afghaanid Bagdadis, kes enamiste Inglismaa  alamad on, kui n'ad Türklaste seast naesed wötta, isi Türgi alamateks pidiwad saama ja ka Türgi söateenistuses olema. Nüüd olla Inglismaa saadik Sir (siörr) Henry Elliok,  kulda üks tseitung ütleb, näitanud, et niisugune nõudmine mitte üksi nende mahategemiste  wastu ei käida, wmd ka Türgi rahwausu  kasuga mitte kokku ei sündida. Nimetatud  käsk nõuda mmelt, et siis, km mees ja naene teine teisest rahwa seltsist olla, naene mehesugu rahwa sekka pidada arwaUd saama ja ses abielus sündinud lapsed nõndasamuti. Türgi walitsus olla selle paale wastanud, et see saadus ei wöida mitte ses asjas prMgitud  saada; ilma selle paale waatamata, et politiika asjad nõuda, et Bagdadis teised saadused  pidada olema. Türgi walitsus ei wöida mitte settega rahul olla, et ses maa-jaus üks perekas woöras asupaik tõusta, kes maa päris  rahwaga ühte usku olla, aga ennast mitte riigi käskude alla ei tahta heita. Inglise poolt ei olla selle pääle weel wastatud. Miinist kirjutakse, et Trebinje olla mässajatest  tõeste ümberpiiratud, aga enne seda olnud weel mitmed wöitlemised Türgi soldatide  wahel, keda wähe saal linnas olnud, aga mässajaid õige rohkeste. Kiriku-sönumed. Perno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Ernst Konrad Koppel. Karl Nikolai Malmson.  - Jaan Wargara. - Surnud: Wilhelm  Eduard Jürgenson, ?V2 aastat wana. Ma ha kuulutud: Zritz Jaanson ja Wilhelmine  Elisabeth Hoffmann, - Pridrik Koddanipork  ja Kadri Hõlm. Jaan Stamm ja Trino Meybaum. 262