kord ja kohhus, ja olleme meie sedda ammetit omma rahwa kassuks prukinud, siis woime julged olla, et ueste jälle wallitsetakse. Üllema wallitseja polest antud seaduse järrele sawad meie wallawallitsejad ja ammetmehhed kolme aasta peale wallitsetud, muist sellepärrast,  et nad ei prügi ellyaeg Ühhe weikese palga eest walla sullased olla ja muist sellepärrast,  et kui wahhest mönni kõlbmatu ühhe ehk teise ammeti peale wallitsetud, kolme aasta parrast woib lahti wallitsetud sada. - Agga mis tahtsime öölda: peab üks wald ehk koggokond  igga kolme aasta sees, sedda holega issienneses  tähhelpannema, kuida nende ammetnikud  omma ammetit piddawad, kas omma woi walla kassuks, kas mõistlikult woi mõistmata ja otse nendasammoti ka sedda, kes nende waldas jälle ammeti peale kölbawad wallitseda, kui uus wallitsemise aeg kätte tulleb. Teeb wald sedda nenda targo ja ettewaatlikult,  siis põlle tal ial kahhetseda, et sedda ehk teist wallawannemaks, kohtomehheks woi mu ammetmehheks wallitsenud. Üks walla ammetmees  peab laitmata, kassin, mõistlik ja pikkamelega mees ollema, ei koggoniste mitte riakas, jodik, kaardi mängia, kõrtsi armastaja;  ta peab ollema rahho armastaja, kellel terrawad silmad iggale pole watamas; peab ollema mees, kes teab õiguse ja üllekohto wahhel  wahhet tehha, egga kussagil ei kartuse^egga^" argduse pärrast musta walgeks ja walget musf taks pöörma. üks aeg on mödas, kus meie omma jalge peal seisnud ja issi omms asjo . tallitanud; paljo wallawannemaid ueste am- .. metisse wallitsetud, paljo ka lahti . sanud, paljo ka issiennast ammetist lahti pallunud  ja mikspärrast? Eks ammeti raskuse pär-" rast! Watame kord nende mödalaing> kolme aasta peale taggasi, siis peame kül ütlema, / et meil wägga rasked ja kurwad aead on 01-.« nud, mis ühhe wallatallitajale/ölleliga suurt" murret teggid, kus tal mittokord pea ennam ei tahtnud otse seista; ei teadnud hakkatuff egga löppetust. Kui siis nüüd selle essimeseaea  löppetuses wallalaeka ja maggasini- möllad,, paljo suremaks läinud, kui hakkatuses ollih, siis ei tohhi meie polegi sedda süüd wannemate kaela lükkata, et se nende holetus? woi pehmuse läbbi olleksid tulnud; ei mitte, waid sedda on aastad ja temma aead teinud; need on nihästi walla-laeka kui maggaMi aidadele immewäärt sured augud sisse lönud, mis aega tarwitawad, enne kui parrandud samad;  tahhaks nüüd sellepärrast kegi manna wallitsejate tutti kinni karrata ja neid sellepärrast  wastamisele kutsuda, siis teeksime neile tullist üllekohhut; sest mis nad piddid teggema,  kui wallarahwas unnikusse nende ümber koggus ja leiwa järrele kissendas?! Nad ei tahtnud ommetige keddagi nälga surra las ka. Kuida üllemal ütlesime, sellepärrast, et möllad kaes sureks läinud, ei woi kegi nende peale süüd mõista; agga selle polest tulleb mõnda laita, nago meie kuulnud olleme et mönned ennast sellega rojastanud, et kõrtsi sõbraks heitnud ja siis omma jowastand peaga põlle teadnud, mis nad teinud; nago sedda hiljoti ühhest walla peakohtomehhest ja wollimehhest  kuulnud olleme. M pea, kui asjad kohtomaeas tallitud sanud, läinud mehhiksed sealt minnema, tee peal pöõrnud kõrtsi sisse, kus esmalt keelt olla nisutanud, siis aeawiteks . kaardid woi mis lomad kätte wötnud ja män- hakkanud, ning nenda läinud aeg liggi läbb) ööd, kus teine teise tasko pegle lönud; * selle peale tõusnud nende möllemvte wahhel sönnade södda, mis järrele nähha tahtnud, ' kummal tuggewamad russikad ja terrawamad küned on. Kui selle tõga keik malmis olnud, jubba senniks jõudnud ka hommiko kätte ja siis olnud silm-näud sinnised ja punnase lappi  : teinud, et agga minnema sanud. Tahtwad  sesuggnsed wee! wallaammetnikud olla ja kui.wald sesuggustega leppib, siis ütleme, on wald otse nisammasuggune. Agga kuida kuulolleme,  ei olle wald enne rahhule janud, kÄhni kihhelkonna kohhus neid möllemid olli köchwa wissanud; kummagi maksnud ka nattuke  walla-laeka kassuks ja kõrtsimees, kes ka walletand, piddand pool rohkem maksnm.  Kus wald üht joobnud wallawannemat ehk muud ammetniko sallib, seal peame ütle  nik, põlle ta issi kä parrem. ? Nüüd on wanna ja ue wahhe aeg; wanna Wlllitsuse aeg on modas ja ued hakkawad jälle peale. Kui nüüd küssime: kas ollete se kord ommale wallitsenud, mõistlikumad, targe- 74