lahket palet näitab, aga saal juures on ta wilu ja külm, mis peale aga jälle mitto päewa järge mööda, homikuft õhtuni, wihma, kui oa-warrest maha jookseb ja kõik kohad weega täidab. 7. Septembril sadas ka esimest korda lund wihmaga segamine, mis kui tulemase talwe warane kortre tegija oli. Kurskist. Wene-Tü rklane. Türgi mangi  de seas, kes Kurskis aset, on, kuida ..Golos"  kirjutab, üks Kurski kubermangus sündinud  talupoeg leitud. Mõned talupoead tuliwad  maalt linna, et türgi wangisi näha; üks neist, Sherebzowo külast, on üsna- kogemata  oma isa nende wangide seast leidnud, kes Krimmi söa aeal wäeteenistuses olnud ja türgi mangi sattunud ja sest saadik seda wähemadki  teadust enesest pole koju saatnud. Seda endist wene soldatit tundsiwad tema poeg ja ta wend kohe ära; ta ise aga ei tahtnud sest teada, maid ütles ühe wahelt rääkija läbi, et tema päris Türklane olla, kellel türgimaal naene ja kaks last olla. Kuida kuulda, on fee asi kohtu kuulamise alla jäänud, et kohus seda peab wäljanöudma, kust ta öiete päralt olla, kas Wene- wöi Türgimaalt. Tshernigowi kubermangust, Neshini linnast kirjutakse ühest wäga hirmsast tormist  ja rahest, mis 20. Augustil saal olnud  ja mis wäga suurt kahju teinud. Säalt tulnud telegrahwlikud sönumed on: Meie waikse linnakese kodanikud, ei mäleta üht niisugust ilma, enne näinud olewad, kui neil 2l). Augustil oli. Kõik päew üle oli ilmuke  wäga kena ja see jut, et palju haawatuid saawad õhtuse tulewa masina mooriga senna tulema, oli wäga palju rahwast raudtee hoowi juure kokku ahwaldanud. Nattuke enne kellu kuut õhtu, nähti korraga põhja ohtu pool taewa al üht paksu pilwv üles ajawad ja warsi selle peale oli ka kange maru raske wihma  ja rahe sauga sääl. Walida tormi hulgumine  ja nendasammuti ka raske rahe maha sadamine, kohutas kõik linna- ja raudtee hoowi juures koos olewat rahwast. Üks wanadlane naesterahwas, kes just sel hirmsal maru aeal oli wälja juhtunud, saanud mahawisatud, kus juures ta silmnägu hoomatud saanud. Kaks herrat tuliwad kahe hobuse tõllaga linnast tagasi ja saiwad kõige tõlla ja hobustega tee ääres olewa sügama kraami wisatud. Ükski aed ei jäänud püsti seisma, maid kõik saiwad maha wisatud; kõik aeawiljad on ärapurustatud  ja weel mitte kokku korjatud tubakas, mis säälatse rahwa, kõige suurem ülespidamise hallikas  ning sissetulik, seda on rahe kõik puruks peksnud ning rahwas omast teenistusest ilma. Kõik majade ja kirikute haknad, mis põhja õhtut wastu seisiwad, on rahe puruks löönud.  Maakonna kohtumaja hakna ruutude sisse panemine maksnud 340 rubla ja naesterahwa  kloostril 600 rubla. Kõik kahju, mis torm ja rahe kõige linnale teinud, on kõige wähemast 20,000 rubla suur ja see kõik on 15 minuti aea sees sündinud! Kaks talupoega  olimad sääl linna lähedal põllu peal töös, neid olla rahe surnuks löönud. Raudtee  hoowi juures oliwad kaks meest raske rahe eest ühe waguni alla marjule pugenud, kange torm ajanud waguni edasi minema ja mehed saanud waguni läbi surmatud. Pet. Herold Wõeralt maalt. Königsbergis!. Püssirohu wedamine.  Wene riigiwalitsus olla üks tõug püssirohtu Preisimaalt tellinud, ning ammu selle järele oodanud, mis nüüd 4. Septembril  ärafaadetud ja sest kirjutakse Tilsiteri seitungi  läbi nenda: ..Täna homiku, ligi kellu kolme, tuli masin 317, kui see esimene ammustki  oodetaw woor püssirohuga, mis Wenemaale  saata lubatud, meie linna, mis aga lühikese seismise peale säält jälle edasi Eüdkuheni  poole läks. See woor oli 24 Kölni- Mindeneri raudtee päralt wagunit suur ja nenda säetud, et iga püssirohuga täidetud waguni  wahel seitse tühja wagunit oliwad, warsi kohe masina taga olnud üks wanker asjadega  täidetud ja selle järele mittu tühja wankert,  enne kui üks kahe musta plaguga, kelle wahel üks walge seisis, tuli ja see oli rohuga  laaditud. Wiimased wankred oliwad inimeste jauks, kuhu selle woori saatjad kroonu mehed oliwad. Kõik see püsst rohi tuli Kob- 325