mehhed said arm antud. Ärraminneja mees könncles omma luggu ühhele ja teisele ja wimaks  wöttis üks omma walla mees asja omma  holeks, noort meest römustada ja kitis kül sedda tehha wöiwad, tedda lahti peästa. Päew tulli kätte, mil piddid ette minnema, peästja ka ikka liggi, kellele noor mees ni paljo wina andnud, kui ta agga ial tahtnud, sest ta olli jo julge, et ta lahti peased; jo ta wist selle parrast ni ableste wina wöttis, et parrem  sönno mõistab pobbiseda. Selle peale olla ka wastowötjad herrad senna tulnud ja üks neist lasknud omma hobbuse saniga wastowötmise  maea howi ajada, warsi olnud noremehhe  peästja, sani-tekki kallal, nago kul kanna  kallal ja katkunud üsna kartuseta tekki küljest  karwo ja toppinud tasko, et nendega meest peas ta. Kui jo kül arwanud ollewad, ruttanud  lähhemale ja käinud kül seal ümber, kui meest wasto wöetud, et piddand aitama, agga ennäh! ei olle karmad, ei mehhe pobbisemine egga nöiutamine middagit aidanud, mees wöetud  wasto ja kõik kullu olli asjata, mis ta nõiale olli ärrakullutanud. Assi on kül wägga kurb, et meie aeal, kus ommetige kolides sure holega tööd tehhakse ja kirrikutes rahwast manitsetakse, ebbausko mahhajätta,  ikka weel sesuggusist pahhaist asjust peame kuulma. Millal peaks meie armas rahwas  ommetige omma ebbausso paelust lahti peäsema?! Riast. Kes Jummala ärrawallitsetud,  neid ta kaitseb. Ria seitungist loeme allamal seisawal luggu, mis ta isse teadaandja" seest wötnud. Se olnud Zanuari  ku 4. päewal, kus meie suur ja armoline  Keisre Herra karro jahhi peal olnud; ja km wanna päts rässadikust, mis tal kõige armsam paik, wälja pelletud, olla ta Keisre Herrat näinud ja otse kohhe sure ruttuga temma  pole läinud. Suur keiserlik Majestät lasknud kaks laengut teine teise järrele wanna patsi peale, kellest ühhe laengo kuul labba luust sisse läinud ja teine poolt 8 ja 9 külje-lu wahhelt  wälja tulnud. Wanna messikäp kukkunud  kül selle laskmise peale mahha, karranud agga warst jälle maast ülles ja ruttanud eddasi.  Suur Majestät olla, et aega ennam ei olle olnud, ühtteist püssi wötta ja ueste laska, sure julgusega üks sam pahhem pole körwa karranud, kus jures ratsaküt Nikonow mahti sanud karrule piki rinnust sisse aeada ja otse selsammal silma pilgul olla allam kütmeister karru! pea purruks lasknud. Pigi püstmine ja pea purruks laskmine löppetanud wanna pätsi ello, et ta surnud Keisre Herra jalge ette mahha kukkunud. Wanna messikäp, ommas tullises wihhas, ei olle waatnud kelle peale ta läinud z agga lumma! hoidis omma salwitud ja kronitud meest, kedda ta ühhe müratuma  sure rigi rahwa issaks pannud. Telegrahwid. Merre kauba aeamise  jures, ei olle se mitte kassuta, kui Saksa ja igga ma randas telegrahwid on, mis läbbi kohhe teadust woib anda, kui ühhe kauba laewal,  olgo kuida wjsi, middagit õnnetust olnud. Saksa-Prantsuse söa aeal on hommiko merre ranna äärtses mades telegrahwid olnud, kellega  kohhe rigiwallitsusele sönnumid anti, km waenlase laewy merre peal näggid. Parrast södda jäid agga tradid seisma, egga lausunud kellegile ennam sönnakest, nüüd hakkatakse asja jälle ligutama ja sest juttu teggema, et se kauba ajamise jures häddast tarwis on, et tradi sönnumed  merre äärt möda jälle käima pannakse, olgo sedda kauba laewade, tormide ehk mu tarwiduste pärrast, mis merre äres juhtub ollema,  et nende polest kohhe sönnumed woiwad anda. Tallinnast. Raudtee sissetul lik. Kui paljo Balti raudtee Januari kuul rahha sisse wötnud, sedda leiame siin allamal selgeste üllespandud ollewad. Et watame siis : „Se aasta Januari kuul on rahha sisse tulnud 63,232 rubla »5 koppikad; se on siis 16,45» rubla 16 koppikad rohkem kui Januaril 1871. Se teeb siis labbi seiti arwata 2639 rubla 75 koppikad päewas. Reisiaid sõitsid 1871 aasta Januaril 14,371 agga se aasta 26,883 innimeft; prahti on se aasta Januari kuul ennam  kui pool rohkem wetud, kui möda läinud aasta Januari kuul. Tullekahjudest. Üks wanna sõnna  ütleb: „Warras jätkab warna seina, agga tulli ei jätta middagit muud, kui tuhha unniko järrele." Eestima kubbermango seitung kön- 72