et meil praegu wöimalik on üht kohaliku kohta, talikortriks wötta, ega pruugi mitte ülewel mägede otsas, sügawa lume sees magada oleme meie omad käed lahti teinud, et wäikese Asiamaal tööd edasi wöime teha; sest et üht korraliku koori Kars linna juure wöime jätta, woime ka julgeste lootes, krahw Eriwanski teed edasi minna. Meie wöime nüüd söaplatsis  keelmata minna, kuhu tahtmine tahab, sest et Muktar pasha wagede kautamisega, wäga pisut söamehi senna järeljäänud; meie wöime nüüd, sest et priimehed oleme, edeöpidise aea peale üht omaliku ja tulust plaani walmis teha, ilma et üks tugew türgi wägi äkkiste meie peale wöiks tulla, ehk et meie neid kardaksime  tulewad, sest et kaunis hulk türgi wäge wäike Asiamaa rügementidest Eüropa söaplatsis olewa kindlustest nende wagede täidetawaks  senna saadetud. Loota on, et Kaukasia  söawägede! Armeni maa peal üks õnnelik  lahing oodata on. Kuida asjad Plewnas, sest antakse 3. Oktobril  Gorni - Studenist Peeterburgi seitungis ..Neuen Zeit" teada ja sääl loeme, et nende aru, kes Plewnast wälja, wene wägede juure pögenewad, iga päewaga kaswada, et iga päew troppi kaupa Türklasi wene ja rumäni wägede juure tulewad ja wangi andwad. Seeläbi, et säält niipalju arajookswad ja wangi andwad,  on arwata, et Osman pasha söawägede seisus Plewnas, wäga kirjuks ning neil nende õnne päike ikka madalamasse lähäb ja pea ähwardab loja minna. Kui see kaua nenda edasi lähäb, et mehed ärajooksewad, mis jäeb ta! siis wee! järele. Peeterburgi kauba seitungi läbi kirjutakse 4. Oktobril, kus ta sest weel sõnakest ei teadnud, et türgi mehed  Plewnast wene poole jooksewad, nenda: Plewna söawägede tee teiste türgi mägedega, ei ole mitte enam lahti, ega priitahtlikult käia. Meie ei tea mitte, kuida see wöimalik woib olla, kui Plewna ümber üks kindel aed, siis nemad edasi ja tagasi wöiwad käia ja omale tarwitawat moona muretseda. Kasakad, kes awaliku telegrammide järele Türgi-Jswori wastu läksiwad ja neid tagasi löiwad, läksiwad  künni Plewna ja tuliwad säält igakord künni Mikra tagasi, kus meie wäed, kuida näha, omale üht kindlat seisu paika oliwad wötnud. Türgi Jswor ja Tetewen on 55 künni 60 wersta Plewnast ja Lowatsist 20 wersta ja säält lähäb see suur maantee mööda, mis Plewnast Sohwiasse lähäb. Peale selle on need kohad Balkani mägedikude al, Wid kõrguse juures; Tetewenis on üks iseäralik tee, mis üle Balkani mäe lähäb, mis kuida teada, mõne saea Tsherkessi käes hoida oli ja see wöimalik saab olema, et wene mehed weel üht teed Rumelieni saamad oma kätte wöitma. Selle üle, et wene wäed Asta söaplatsi peal nii suurt wöitu saanud, on iga! pool suur rööm olnud ja kuida Tihwlift kirjutakse, on säälatse rahwale seda rõõmu HIN suuretükki pauguga teada antud; kõik linn oli täis rõõmu.  Peale selle, kui kindral Loris Melikow  Muktar pashal tee Kars linna oli eest kinni pannud ja nendasammuti ka Erzerumi teed enese kätte oli wötnud, ja temal senna saamist polnud, läksiwad Türklased, kindral Lasarewi mägede kallale, mis lõuna poolt Wisinkiöi  oliwad saadetud. Kui Muktar pasha nägi, et ka siin asi ei tahtnud minna, ei jäänud  temal muud nõu üle, kui kõik mis tal oli, senna paika jätta ja mõne soldatiga üle Aladsha mäe, Kagismani põgeneda, kust seda wähemad läbisaadawat teed Erzerumi ei lähä. Lowatsha detashemang on jälle kaks korda tarwitawat järelwaatamist ja spionirimist äratallitanud;  29. Septembril läks kasakate major  Antanow ühe sotnii meestega ilmteadmata Teteweni peale. Ta laskis pool osa oma meestest körwale jääda ja poole meestega läks tema ja lõi Türklased nende eeskantsidest wälja, kus juures 8 Türklast surmatud saiwad. Kui ta oli kuulda saanud, et künni 300 Türklast Tetewenis, läks tema ilma wähema kahjuta Trojani tagasi ja wiis kõik Türklaste käest ärawöetud elajad ja hobused enesega ligi. Selsammal päewal läks ka kasakate major Tarassow kolme pelotongi kasakatega 24. rügemendiga  Torose peale. Waenlase tule al, läks tema Wid jõest, wahest käies ja wahest ojudes läbi ja sattus sääl Türklastega käsitsi kokku ja lõi neid küllasse tagasi. Waenlane wöttis säälatses majades omale kindlat seisukohta;  ometige tuliwad kasakad nende peale ja peksid neid säält wälja, mis peale Türklased  lähema metsa põgenesid. Waenlasi oli 354