jäin ma seisatama, sedda immeks pannes, mis wägga kennaste olli tehtud ja pallusin seal liggidal seisawa herrade käest lubba, tõlda astuda,  et sedda seest poolt ka nähha iggatsesin; sedda ei keeldud mulle. Tõlda astudes naeratasid  herrad ööldes: ehk mehhel ka lusti sellega  sõita? Kül ollid illusad kambrid, kus mitmed  kallewist istmed sees ja haknad ees; ühhe nende istmete peale toetasin ka mahha, katseks, kas parrem, kui koddune pink. Oh kui ma kohkusin, iste waos kokko, arwasin ennast sel silmapilgul läbbi kukkuwad; sain wimaks arro, et need wedritega ollid; üks sesuggune söido riist peab omma 2000 rubla ja meel rohkem maksma. Auromassinad, mis neid tükki 20 korraga lendades peawad ärraweddama,  ollid' ka sured ja üks sesuggune ruun wendade wahhel omma 25 tuhhat rubla maksma  ja 400 hobbuse rammo ollema. Minno ruun maksab kõigest 25 rubla ja ma sõidan ka siis, kui ms w'a teine pool sallamahti Lemmale  rohkeste kaero andnud, omma kümne rublase wankriga, et tolm agga tagga. Jah, raudteed ja telegrahwid on kül tullusad asjad, üks weab sind kermeste ühhest kohhast teise ja teine jälle, kui wälk, so sõlmunud. Raudteedest  on rahhameestel kasso, towad head intressid  sisse, sellepärrast tehhakse neid sure ussinusega  malmis, nenda kui se praegune, poolteise  aastaga, mis mitto miljoni peab maksma, ja rahha pakkutakse nisugguse ehhituse peale ülle arro. Sa manna Postipappa panned ehk pahhaks ja pommised issienneses: eks ma põlle raudteesid näinud?! Rägime siis ka nattuke ühhest teisest asjast, ja se on: kui meie üht kirrikud hakkame ehhitama  ja neid rahha andjaid selle tarbeks õlleks wägga pissut, sest se ei kanna intressisid ja selle ehhitusega ei vlle rutto.tagga. Minno arwates, rahha kirriko ehhitamise tarbeks, õlleks  midda warrem sedda parrem, toob suurt kasso, sest kirrikutest woolab hinge õnnistus ja se on intressid, mis kallimad kui perled. Weel Üht asja: Et nüüd kuulda, et mõnne  kihhelkonda mängo mehhed assunud, kes - omma passunatega kirrikus Jummalat kites puhhuwad; eks olle se ka üks hinge kossutuse assi? Õlleks wägga sowida, et iggas kihhelkondas  mängo seltsid olleksid, kes omma pas- sunatega Zummalat auustaks. Kule w'a paunamees!  wotta waewaks, sest sa käid külladest  läbbi, ärrata nori wendasi ennestele neid riisto murretsema ja te neile himmo, et neid pllhhuma öppiksid. Minna pannen immeks, <t Jubeli piddo sedda idds ei olle jõudnud Musse aeada. Harjo Kare!. Mis arwate sest, mis wanna Harjo Kare! weel löppetuseks siin ütleb. Kas tal ei peaks õigus ollema, et se wägga kenna õlleks, kui iggas kihhelkondaö mango kõrid olleksid? Noh nored wennad, et se ka meie arwates wägga kenna õlleks, sepärrast anname sedda nõu: heitke nõu kokko ja hakkage holega peale, küllad  assi korda lähhäb; igga hakkatus on raske, agga teeb pärrast römo. Kroonstadtist. Tullekahjust. Kroonstadti  seitung könneleb surest tullekahjust, mis 21. Septembri! seal olnud. Tulli olnud sel päwal 62 ellomaea tuhhaunnikuks teinud, mis läbbi rohkem 2666 innimest, ennamiste kõik waesemast suggust, ommast warrast ja peawarjust  ilma janud. Ärra on pöllenud: linna waestemaea, Kristuse ilmutamise kirriko maead ja üks weikene krono maea, kus krono laewade ehhituse material sees ülles hoitud. Kalkini-, Wiktori - ja Tshebotarnaja ulitsas seisawad maead on kõik mani mahha pöllenud. Pühhapäwa  õhtul, kello 11 olli tulli hakkanud ja kahhe künni parrast olnud kõik kwartal lama tulles. Umbes kello kahhe aeal öfel, on krono suur pu warradus, sure kartuse sees olnud; ommetige on se, ehk kül mitmest kohhast olli pöllema hakkanud, jälle ärrakustutud ja hoitud.  Kõik kahjo, mis tulli sel kombel teinud, arwatakse, ilma meublite arwamata 366 tuhhat  rubla suur ollewad. Kõik need ärrapöllenud  maead üks mitte - olnud 228 tuhhande  rubla eest assekurantsis ülle antud. Wennema  assekurantsi selts on kõige suremat kahjo sanud, peab 168,515 rubla wäljamaksma. Keisre Herra reisi st. Kroonstadti seitung könneleb, et Keisre Herra 22. Septembril  Kroonstadti linnas käinud ja sealt kirjutakse  nenda: Keiserlik Majestät tulli 22. Septembril sta, ruidega korwet laewa «Waräg", kellel 17 suurt-tükki peal, järrel watama.  Keisre Herraga ollid liggi tulnud Kei- 332