Tallinna Sõber Esimene MStakäik Talluuias, Iganikim pMwal M 9. Kleiildne aralehl Gestirahmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trLkimazaö: aastas 1 rubla, - - pool-aastas M kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas i rubla 40 kop., pool-aaStaS M kop. Annlntnsed mak samad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wdetakse wasta: Ha Munas: Lint>fors'i päriate trükimajas. : J. H. Seelandt, K 54. Harws: M. Anst. ?er«»s: K. Kudewiita. Aakweres: L. Wattky. haides: A. SeidelSerg. Kapsalns: H. A. KollSerg. Knresaares: W. Lange. Amvkas: A. Ar. Aandkepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. WaStaja redaktor: W. F. Eich h oru. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass j. Sünod. Linna saadikute kogust. Uus Me aks. Nekrutid. Kingitus. Paidest- Uuus linnade seadus. Rakwerest: Uus linnade > Ml l tg.j-t-». DM NIU ja tj.im - Wtl,audist: Õun,,» jnrm. - P-.-rbmgist: Witi ja d-i.u - Uus - mõrtg.ta >»« «-.lutt Rirtlul, Id! Kartowist: «adti-rppijalr I»«t> paigad. - Od,ilast: Sal-Irlistd- niludll». Ki-wist: Satal-llsid- liil-d. Saljamaalt: Dr. Sigst RittuõSw iiiraniiusmaatt' Prim i-i Napateau ja trm, partrõ - Inglismaa»! Aumchttus, Kaffr- sõda. Itaalia maalt: Saribaldi, Bulgaaria maalt: WttrSti tulrmmr Nlauuad maalt: ->,dtl°r. - Lõuur-Amr-ila maalt: Sõda - T-iu. taulu-piddu Tartus. - ü-h-lij-d asjad, - Jutu lcht. Küsijatele ja lugejatele. Teekäija nääb mvuda, nenda ka meie oma lühikese tee peal, mis juba selja taga on. Juhtkirjas,  mida proow-nmnmer rahwa ette tõi, olime nii selgest kui jõud andis ja keel kandis, oma eesmärkisi ja nõutust awaldand ja arwasime,  et igaüks teaks, mida meie lehest loota ja mida karta oleks. Aga wiimsed aead olid tormi toonud, mis meie rahwuse merd põhjani laenetama pütti, ja rahwas wahib nüüd kaldas ja ootab, kas ehk laened midagi maale uhukstd, mida kui sündsat saaki koju kanda ja wägewaks Wikingi-laewnks kokku seada wõiks, et selle peal wana kange laste kombel laia ilma sõuda, siit ja sealt, kallist wara kokku kanda ja Eestipiunale  wana Taara-aega tagasi tua, mis nii uhkest  luuletuse ehtes hiilgab, ehk koguni kuulsat, kui ka tundmata Thuule riiki siin uueste asutada,  millest ennemuistsed jutud põhjapoolse rahwaste  seas nii palju suuri asju teadustawad. Kirjad mis meie kätte jõudnud, tahawad suurelist  mõtet äratada, et ehk ka meid mõneks kangelaste wõsuks peetakse, kes ilmund oleks, maapinna ümberküudmist seal uueste käsile wõtta, kus se töö seisma jäi, kui kuulsama kangelase,  meie Kalewi poja hobune huntidest mahamurtud  ja söödud sai, et aga maks järele jäi, mis tänapääwani kui tuntud Maksa mägi" Moora mõisa piirede sees seisab. Kellel aga se jut tuttaw on, se küll ka teab, et ümberküntud  maa sooks sai ja sedawiist aga kahju kündja kannul käis. Kangelaste werd meie aga ei tunne oma soonte sees tuksuma, ja Jumal hoidku meid, sesuguft sahka meie kalli ja kena Eestipinua külge piftmaft! Jgapääwast wara ja ilu tahtsime omalt poolt, jõudu mööda sigitada,  toetada ja kosutada ja rahulist rahwast, kes edendust seaduse põhja peal nõuab oma lipu ümber koguda, et rahwa oma abil rahwas juhatud  saaks walmistud olema, kui teda ehk kutsutakse  oma elamise ja olemise põhjustusest, seaduse  saadmisest suuremal mõedul osa wõtma. Tahame ka, kui kord tarwis oleks, rahwa eest kosta, et se oma loodusliku paiga peal kindlast seisma jääb, kosmvat osawust mõõda laiema pinna peale astub ja wöimuse jagamise juures oma sündsad osa saab. Aga midagi eesõigust karedusega pärima minna, sesuguft pärimist rahwa ees heaks kiita, ehk rahwale rahwuse au-tolmu silmi puistata meie ei taha. Meie ei taha tormi tõsta, mis ehk mõne teise jäoskonna laewa kiwide peale peaks wiskama, et rahwas randaS korjatud kildudest omale suuruse laewa ehitada wõikS, enne kui seda õiete tüürida oskab. Kangelaste  aeg on möödas, ja Jumal tänatud, et se aeg möödas on; se ei olnud kellegi õiguse aeg, weel wähem aga kellegi .walguse aeg". Se oli wägiwalla aeg, mis ehk laenatud luuletuse kuudes  õige hiilgaw paistab, iseenesest aga õige kare ja õige pime oli ja elawaid eluõifl ja kenamaid, mõnusamaid edendusi armuta oma raud-jalge alla tallas. Sellel aeal wõitis mõek ja oda maad, meie aeal sahk ja sirp; sellel aeal kirjutas waenu maim rusikaga seadust, meie aeal rahu waim sõnaga ja sulega. Waata oma ümber Eestirahwas! Segaduse aeg, wana aea ja uue aea wahel käis läbimaa-ilma ja pani sundmust rahwaste peale. Ühes ja teises kohas tõusis rahwas mässamises üles, purustas ja lohkus palju, aga ei ehitand ega kosutand midagi. Eestirahwas oli sundmuse alla laugend,. kuida teised rahwad ka. Eestirahwas ei ole mässamist  teinud, ei ole wägiwallal õigust pärima läinud; laskis aga esiteks oma osawust kosutada tööga ja oma waimu kosutada Ristiusu õpetusega.  Laseme aga nüüd omad silmad läbi laia ilma käia; kus leiame nii lühikese aea sees nii suurt kosutust ja nii suurt edendust, kui meie oma juures. Wõtame aga kolmkümmend aastat tagasi: Kus olid siin päris-omanikud Eesti sugust?  Selle lühikese aea sees on aga juba pea pool maapinda talumaast ja suur jägu mõisa maast Eesti sugule sahaga ja sirbiga wõidetud,  ilma kärata, ilma wareda pärimiseta ja ilma kuulsa eestvedajata. Ja üksi sesugune wõidus, rahulises koduses töös on looduslik ja toob maad selle kätte, kellel mõistus ja osawus  on, kes seda maad pärast harida ja pidada mõistab. Wägiwald, tulgu se kust poolt tahes, wiskab saaki, wöidetut maad ja wõidetut wõimuft enamist selle sülle, kellel waljum heal on, ehk killutab ja pillutab seda igale poole, lugupidamata, kas saajad saaki tarwitada mõistawad.  wöi mitte. Kus olid kolmekümne aasta eest Eeõtirahwa õpetud mehed ja õpetud seltsid? Tänapääw sigib ja õitseb üks teise järel wälja, ilmnb meie rahwa kewadese pääwa-paistele. Kui se kõik selle lühikese aea sees ilma kärata ja ilma kuulsa eeswedajadeta, tasase, rahulise tee peal kordaläinud on, siis pidi tee küll õige tee ja pidid juhatajad õiged juhatajad olema, ja wastupaniad Eestirahwa edenduste wasta elawad üksi uutmoodi eeswedajade kirjades. Elaks aga ka siin ehk seal weel ükski umbwaim kesk-aea riismede wahel, kui öö-kull waremede wahel, siis mõedub selle heal nii wähe meie röömsa, loodusliku edenduse peale, kui öö-kulli heal kewadase pääw-paiste peale. Kui nüüd mõned kirjad meie kääst teadust nöudwad, mis põhja peal meie oma tööd teha tahame, ja kas meie kätte rahwuse eestvedamist uskuda wõiks, siis tunnistame, et meil eeswedaja ameti, ega an peale himut ei ole. Meie ei taha uutmoodi eestvedajaks saada, meie ei arwa omal osawust olema aea-ratast mõnusamalt jooksma panna, kui se juba endiste juhatajade juhatamise all jookseb. Meie tahame aga mõnusa töötegiatele, kes meie rahwaft nii kaugele saatnud, abiks olla, ja tahame nendega ühes hüüda: tööd ja palu Jumalad!" Omalt maalt. Tallinnast. 13-mal Jaanikuu pääwal alustas Eestimaa kiriku-õpetajate koosolemine (sünod.) Sünodi-jutlust pidas propst Malm, Rapla õpetaja. Linna saadikude koosolemisel 12-mal selle kuu pääwal on nõuks wõetud, Orenburgi linna rahwale, kes suure tulekahju läbi waeseks jäänud, Tallinna linna poolt 500 rubla kinkida. Linna-saadikude koosolemisest  14-mal selle kuu pääwal, arwame seda oma lugejadele tähtjaks, et nõuks wõetud on, kõrtsid mis Suure turu ääres esimese korra peal peetakse, edaspidi kaotada. Nenda kui seda, et turba-leigut Lasnamäel 15 aasta peale peawad  rendi peale antud saama. Rendi-andmine sünnib oksioni wiisil ja kõige wähem rent peab 30 rubla dessätini pealt olema. Õlle pruulimise peale saab suurem maks pandud,  se on 20 kopikat seaduse-wedru pealt. Uus maks saab 1. Heina-kuu pääwaft algama. Üle Wene riigi saamad sel aastal 218,000 meest sõeawäe teenistusele kutsutud. Paidest. Uus linnade-seadus on siin alustud;  11-mal Jaanikuu pääwal saiwad linnasaadikud  wannutatud. Linna-peaks on walitud E. Silski; linna-kohtu kiikereks linna-wanem D. Müller ja linna-kassa eesistujaO. Nigols. D. Müller on linna-pea asemik. Rakwerest. 13-mal Jaanikuu pääwal on 3 klassi linna-saadikud walitud, ja on need: D. Lallberg, potisep; Konstantin J na, sadulsep; J. A. Brandt, kullasep; F. Steinbert,  kärnal; J. Larsberg, mölder; P. Trellin, kaupmees; M. Kosta. T. Krupin, M. Tigi ja M. Jwa, maler. Ri a st. Ria linna kaupmeeste poolest on Orenburgi, Uralski ja Jrbiti linna rahwale, keS suure tulekahjude läbi waeseks jäänud, 7500 rubla kingitud, ja on rahaministri poolest Ria kaupmeestele teada antud, et nendele selle anne eest Kõigekõrgemat tänu awaldakse. Rahast on 4000 rubla Orenburgi ja Uralski linna peale, ja 3500 rubla Jrbiti linna peale jagatud. Mõne nädali eest oli juba ilmund, et Ria prii-hospidali ülem, riigi-nõunik L. Walter aegamööda  hospidali rahast palju pillutanud oli. Nüüd on kõik kokku-arwatud, ja pillutud raha on 31,450 rubla Muidugi on süüalune kohtu all, ja Ria kodanikudel on kurb meel et se mees,