kata ja midda liggemale ta jõudis, sedda sure  m kahhen olli kuulda ja kui Libhula kohta sai, hakkas ta sedda, mis ta ommas sülles kandis,  wälja puistama. Wihma wallas, kui oawarrest  .mahha; agga pahhem assi piddi weel tullema. Esmalt tullid mönned arwad rahhe terrad wasta hakkent, mis agga aeg aealt paksemaks  läksid ja wimaks ka ni sureks kui tui munnad said. Mis on nüüd meie kenna wilja pälludest sanud? Se küssimine likus igga kartliku  süddames ja se ei olnud ka asjata. Marsi hakkatuses lõi rahhe Lihhula mõisa ja kirriko mõisa wilja pällude peal purruks, mis na weröta laiuselt ülle Lihhula eddasi läks ning Lihhula küllade põllud nisamma ärrarikkus. Nenda eddasi minnes, on ta ka ossast Matsalu karjamõisa Laupe ja mitme küllade põllud ärrarikkunud  ja nendasammoti ka Sastama karja mõisa ja ühhe külla põllud. Üks teine rahhe toja pilli on ülle Woseli külla ja mönne Wirtsu tallu läinud, seal olla agga arwad rahhe terrad mahha saddanud, mis ka ni suurt kahjo põlle teinud. Kuida innimesed könnelewad, on seal mönnes kohtas rahhe terrad ennam mitte ümmargused,  waid sured na kartuhwle modi ja monned neljakandilised terrawa äärtega jeä tükkiv  olnud, mis paljo anne poegi ärratapnud, lammastel ja ellajatel kontide peal werrp wälja lönud ja innimestele, kes parrajate ta käes olnud,  wallusaid hopa andnud ning ka werre wälja lönud. Kui suurt kahjo rahhe õige teinud, ei woi enne öölda, kui süggise, kui willi jubba kokko pantud. Õnneks olli, et se õnnetus ni warra tulli, enne kui sui willi liig sureks olli sanud, kui ta ka wigga sanud, sest põlle wigga, kossub jälle aega möda. Lodawad  ka, et rukkid, kus nad mitte üsna purruks  põlle peksetud, weel sawad üllesajama ja wilja kandma. Sure süddame kurwastusega watawad need, kelle rukki põllud enne, ni ütlemata  kennad ollid ja rohket annet lubbasid, nende peale, kuida nad nüüd seal näwad seisawad.  Siin on häddast abbi tarwis! Siin peab naburi südda armastusest sullama ja kat ning kukkurt lahti teggema; ussume ka, et neist Missist pudust ei sa ollema, kes omma armastust  liggimese wasto temma hädda aeal, saab MssnäitKma. TaMm seitung, M. Junil, toob nago takka järrele neid sonnumid, et rahhe ühtekokko 128 tessatini talli- ja sui wilja ärrapurrustanud,  mis läbbi Lihhula mõisal 800 rubla, agga tallopoead peale 4000 rubla kahjo sanud. Kura Maalt. Wilja pöllude seisusest. Ohto polisest Kuramaalt kirjutakse 5. Junil: Peale külma ja märja Mai ja rohke wihma andja Suiste pühhade, saime sojad ilmad, 20 kradi soja ja mürristamise wihma, mis pöllomehhele  wägga korralised ollid. Rukkid ja nissud ei woi parremad olla, kui nad praego on ja essimesed hakkawad jubba Z. Junil õitsema.  Sui willi ja ristikhein, kaswawad wägga priskeste ja nendasammoti ka rahhi heinamade peal. Se ainus kaebtus on rahwa käes kuulda, et weikesed maa kärbsed ja mardikad,  warraselt tehtud linnad olla nenda ärraraisanud,  et põld ueske piddand küMud sama. Wiljapuud on wägga uhkeste öides. Unnaks lummal, et se wanna saksakele sõnna täide lähhäks: „On Mai willu ja märg, siis täidab aidad, keldred ja wadid." Narwast. Tullekahjust. Sealt kirjutakse  14. Junil Peterburgi saksa seitungi läbbi,  et seal 13. Junil, öhto kello 8, tulli lahti peäsenud, mis rohkem pool Hungenburgi tuhha  unnikuks teinud, kelle kätte ka kaubamaea langenud. Kornejewi herra Vabrik janud kül järrele, agga ommetige on kõik wabriko warra, töo material ja walmis tehtud töö, tulle roaks janud. Ennamiste igga assekurantsi seltsil on omma kammalu täis senna maksta, sest et üks maea ehk assi ühhes ja teine teises assekurantsi kassas üllesantud. Kommerts assekurantsi seltsil olla kõige rohkem maksa umbes 25 künni 30 tuhhat rubla. Otse nendasammoti kirjutakse ka Wilnast sealatse kubbermango seitungi läbbi, et sea! kubbermangus, Swentsiani maakonnas, weikeses Godusishki linnakeses 4. Mail kaunis suur tullekahjo  olnud, kus 49 ellomaea, 11 podi, judide tempel, judide awwalik saun kõige körwaliste honete ja muu asjadega ning ka kroono kalokodda,  kõigega mis selle parralt, ärrapöllenud. Kõik sedda kahjo arwatakse ühtekokko 50,245 mbla suur ollewad. Waesed innimesed on ennamiste.  kõik sandi keppr naeala janud. 214