nikudele, kes söariistade rahu tegemise pärast wälja saadetud, on juba kohe woli ja meelewald  antud, ka kõige kaugemale ulatama woliga  kaupa teha; juba seda ette äranähes, et wene poolised tingimised mitte kerged ei sa olema, on wolinikudele kästud, enne kui midagit  kindlaks teemad, seda telegrahwiga riigimalitsusele  teada andwad. Et aga selle raudtee  jaama, kus Wenede peakorter ja Konstantinopoli  wahel üht iseäraliku telegrahwi pole, on siis ühendus tehtud, et türgi wolinikud,  kui neil midagit teada anda on, nemad seda üle Bulgari, Rumäni ja Austria minema telegrahwi läbi wöiwad saata. Selle mahe aea sees aga, kaswab see mõtte, et türgi riigiwalitsus  ilma selle peale waatamata, mis tingimised  wene poolt temale saamad ette pantud, sest et tema häda ja kitsus wäga suur, olgu mis taht hinna eest, ennast waeno alt peab lahti ostma. Rahwa põgenemine Rumänist Konstantinopoli on wäga suureks läinud; see pole wist mitte liig, kui ütleme, et neid 300,000 hinge Muhamedaanlasi on, kes Konstantinopoli  põgenenud marju paika otsima. Sultan suurustas üks mahe ja ähwardas omast riigist 300,000 meest kokku kutsuda ja söaplatsi peale saata, aga mis sönumed tulnud nüüd Konstantinopolist 9. Jaanuaril ja Wiini linna seitungis ..Presse" kus nenda lugeda: ..Sultani kutse, mehi söateenistusse, ei ole suurt wilja kandnud, maid üks wäga wäikene osa seda kutset mastuwötnud. Et lugu nenda läinud,  selle pärast on tema nagu Reinuwader lõksus ja katsub nüüd, maksku, mis see maksab,  et aga söariistad seisma jääksimad. Seepärast  on siis türgi saadikud wene laagris uueste wolitatud ja neile luba antud, iga tingimist,  mis wene poolt neile ettepannakse, wastu wötta ja söariistade rahu teha". Peale selle antakse Konstantinopolist meel teada, et nende seitung ..Turkwi" nigiwalitsust olla palunud, rahu teha, ka siis, kui see ka kes teab, kui palju maksma tuleb, ilma sest hoolimata,  kas teiste riikide kasu sääl peaks kahju saama ehk mitte. Bukarestist kirjutakse 9. Jaanuaril politika sõnumite tooja läbi, et Rumäni hobuse wägi, seda kohta Wlorentin, mis õhtu pool Widdin kindlust, oma kätte wöknud ja sellega Widdin kindlust nenda kinni pannud, et neil, kes sääl sees, wälja saamist sugugi ei ole. Seda kinni hoidmist tallitawad ükspäinis Rumäni söawäed ja nendasammuti saab ka Rumäni pattareide pealt, selle kindluse peale lastud. Serbini joast kõneleb politika sõnumite tooja 9. Jaanuaril: Kuida Serbini riigiwalitsus awalikult teadaannab, on Serbiinlased Kurshumlje  kindlust Türklaste käest jälle ärawötnud ja 24 Serbini soldati ning kahe ohwikseri, kes esimese tapluse juures Türklaste kätte wangi sattusiwad, pead saal kindluse ees ridwade otsas  leidnud olewad. Künni selle silma pilguni, kus nad neid päid oliwad leidnud, ei teadnud nad neist önnetumaist midagit ja see hirmus töö on türgi wägede kommandanti Hafiz pasha  käsu peale äratehtud, ja selle wastu on 420 türgi haawatud meest Serbini pidalites otse nendasamma saanud kõnnitud, kui Serbini  haawatud mehed. Keiserlik kõrgus Suurwürst ülem kommandir  annab neist taplustest, mis kindral Hurku Silipoppelis, Hermanlis pidanud ja kuida ta Adrianopeli olla wene wägede hoida saanud. Need sönumed on „Wal. tead." sees nenda lugeda  : Kindral Hurku kolme päine taplus 3., 4. ja 5. Jaanuaril ja see wöidu saamine, on palju täielikum ja kiidu wäärt, kui ma sest hakkatuses  teada andsin. See on selgeks saanud, et kindral Hurku! mitte ei ole poole, waid täie Suleiman pasha mäega tegemist olnud, see on: tema enesest kommandiritud 80 künni 90 tabori, mis ühtekokku peale 40,000 mehe wälja teeb; alles kolmandama! tapluse päewal, kui taplus lõppenud, oli ta wägi pooleks jagatud. Üks pool Fuad pasha walitsuse al, põgenes, peale selle kui ta 4. ja 5. Jaanuaril peetud tapluses 46 suurtükki oli kautanud, öösel wastu 6. Jaanuari kuu päewa Najatshini ja Dobroluki mägediku, kus juures nad weel järele jäänud 12 suurtükki mägedest alla wiskanud;  teine osa wäge, umbes 40 tabori, kõige wähemaft 40 suuretükkiga, just Suleiman  pasha enese juhatuse al, põgenes selsammal  öösel üle mägede Tahtali, Kalashalari ja Kümürdshi. Kindral Hurku andis nende tagaajamist  kindral Skobelew I. hooleks ja ka kindral Krasnowi päralt dragoneri prigatet 30