Kooli lauad kõik Zhepoolised peawsd olema ja pengiga ühes, nõnda, et pengi sisemine äär ja. laua äär loodi järele üheteise kohal peawad seisma ja lauad nõnda seatud, et selja tagune laud lastel ühekorraga ka seljatoeks  woi teeniks wöib olla. Seega ühes näitas ta, kui terwise kahjulikuks kitsad ja madalad kooli toad wöiwad saada, kuida Baieri pealinnas Münhenis, kus ometi kõrged ja lahked  kooli toad on, seda heemikalikult läbi on katsutud. Teädawalt on prii õhk, mis meie sisse hingame, 2 jaust hapnikollusest ja ligi 8 jaust lämmastikollusest segatud. Läbikatse juures oli leitud, et mitmesuguse kooli tööde järel hapnikollus wöi eluöhk kooli - toas mitmet  wiisi wäga wähändatud oli, aga kõige enam laulmise järel. Soowiti, et kooli toad iialgi ilma luhwt akkendeta ei tohi ola. Ommalt maalt. Peruust. Zäärm argist könnelesime jubba minnewa kord lühhidelt, agga tänna tahhame sest weel könneleda, sest et meie seal üht immeliko Jummala lodust olleme näinud, mis senna olli nähha todud. Ennamiste on sedda jo igga aasta, et jäärmargi aeal mitmesuggused  kuntstimehhed seal rahwast petmas ja nende kaest rahha koppikaid kottist wälja ahwaldamas, kelle ülle meie se aasta mitte ei woi kaebada, sest sesuggusid narri tembo teggijaid  põlle meie siin mitte näinud, waid peale kaupmeeste, olli üks piltide näitaja ja üks ellaw  Jummala lodus, üks ilma katte ja jalgeta  sündinud meesterahwas, kedda rahha eest näidati. Sedda immeliko innimese loma olleme  isi watamas käinud ja immeks pannes wadanud, mis tembud temma ka kõik arra teggi. Rakis selgeste wenne ja saksa keelt. Ta ütles ennast Orenburgi kubbermangus sündinud  ollewad; ta issa olla üks kassaka peälik,  nimme polest kaptein ja jubba 87 aastat wanna; ennast ütles ta 23 aastat wanna ollewad;  pitkuse polest woib arwata, na poolteist künart pitk. Kel ei olle kässi, se ei woi middagit  tehha ja kellel ei olle jalgo, se ei woi käia, se on ommetige tuttaw assi; agga siin peame ütlema: ta tegi mõnda wägga imme- liko asja, seisis püsti, kui künal ja käis kaunis  ruttu. Siin kössid sa, wanna söbber: noh, mis ta siis ka teggi? Et kule siis: Kui õlled Postimehhe 30 numri teadaandmesi luggenud,  siis tead, mis töösid ta teeb ja need tööd, mis seal kulutud, teggi ta meie silma ees; ta kirjutas pabberi tükki peale omma nimme, kallas karahwist wet klaasi sisse ja jöi sedda wälja, söi lussika ja kahwlega, lugges  numrid, leikas kandega pabberid, tõmbas uri taskust wälja, teggi lahti ja panni kinni, tõmbas niidi nõela tahha, laskis püstoli tahti ja hüppas ning käis wagguraste ja ka weel muud mõnda suggusid tempusi, ja temma musklite sees näitas temmal üks imme tuggew wäggi ja rammo ollewad. Jummal lasseb maa peal immclikud asjad sündida ja nendasammoti ka innimesi lomi mitmet sugu ja mitme suggusel näul ilmale sündida, annab neile nende musklite sisse üht imme wägge, et ka kunstliko asjo tehha woiwad,  nago se, kellest praego olleme könnelenud;  olli tõeste wäärt, et tedda watama minnakse.  Pernomaalt. Oö-külma st. Pörawerest  kirjutakse Z 9. Julil Ria seitungi labbi: Ka siin meie jures otti 8/9 Juli öösel öökülma.  Audro karjamõisas ..Liwa", on külm 59 wakkamaa kartuhwle warred koggoniste ärrawötnud, kuida sedda wahhest Septembri kuul on olnud; siin ei woi meie nimmetamata jätta, et se tük maad ka maddal rabba seggane  kerge maa on; muial kõrgema pöllude ja liwa maade peal põlle külm middagit pahha teinud, sest et tuul ennam peale käinud. Pöraweres, mis umbes 49 wersta Limalt emal, ei õlle külm kellegi wiljale kahjo teinud, agga rabba ja sowiko maade peal olli kange all maas, nenda et ketto wie aeal, kus päike ommetige kaunis kõrges olli, rvtzhi weel üsna walge seisis, kõrgema maa kohtade peal olli all paljo wähhem, kui rabba ja sowiko maade peal. Sõbra kirri. Armas Postimees! Lubba mulle tänna sinnoga paar sönna ühhe wägga tarwilise asja ülle, mis ka oösast meie armsa EestirahwaSse putub, könneleda; katsume neid kahjo eest hoida. Kuida sa issigi tead, 259