kegi põlle teadnud, kust nad ollid wälja ilmunud;  agga nüüd on assi selge, kes nende lautaja  olnud ja kes rahwale kurja nöu andnud, mässamist tehha. Jgga assi wöttab omma aega. Kanna audub munnade peal ja sealt tullewad, kui aeg täis sanud, poead ilmale: otse nendasammoti  on nemmad audunud ja nüüd on poead wäljas, agga pahhad lomad. Se on wanna töe-sönna: ..Mis sa külmad, sedda sa leikad." Sedda piddägo iggaüks meles, et se selgeste kirjas seisab: ..Iggaüks heitko ennast üllemate alla zc." Kes nende wasto panneb, se panneb Jummala seaduse wasto, ja kes wastopannewad, need saatmad isstenneste peale nuhtlust. , Prantsuse maalt. Parist lm on nago suur kattel, mis kangeste keeb ja iggast arest tikkub ülle kema. Kok peab holas ollema järrel watamas, et mitte ülle ei aea. 28. Januaril öhto katsunud mässajad kord jälle omma õnne, sanud agga enne weel waigistud, kui tulli 'olli lahti läinud. Kesk ö aeal olnud kõik jälle wagzusi, mis pealt näidanud, nago õlleks kõik mässamine lõppenud; kui se peaks agga tõeste nenda ollema? Sedda ei tahha meie weel uskuda, waid kardame, et Parist linna ülle üks wägga paks pilw on ütles aeamas,  mis ärraarwamata suurt õnnetust kõige selle rahwa peale saab toma, kes seal tännini rahholikult ellanud. Kõigist on nähha, et mässajad tulli wihhased, sepärrast on karta, et seal wägga suur tulli saab põllema hakkama;  sest kes jõuab rahwa wihha kustutada; Prantslane põlle ni kerge waigistada! Agga mis paggan torgib neid takka, et nad rahhus ei woi ellada? ehk kes on neid ni wihhale ärritanud, et nad ni müllawad? lubba nende harjad on mõnda aega punnased ja nende südda peksab sees Napoleoni ja temma suggo peale; agga Napoleon mõistis sedda ikka ni targaste seada, et kõik ähwardus temmale middagit kahjo ei woinud tehha; laskis mannad ministrid lahti ja panni ued jälle, kes rohkem temma nõus ollid, 'ja nenda weres wallitsuse wanker tassa hiljskest eddasi; agga selle peale ei möttelnud  Napoleon, et ta sellega tullisid süssa omma pea peale koggus, et ministrid ammetist lahti laskis ja teised assemele panni; sest lahti sanud lnehhed ollid ni kohhe temma wastased. Se põlleks sedda tülli weel ammugi mitte ni sureks teinud, kui ta praego on; agga se tulli kõik sest, et prints Napoleon ennast ei suutnud waigistada ja et Wiktor Noirs ta kae läbbi surma sai; seal ollid mehhed mandunud Napoleoni  sugguseltsi ma pealt arrakautada. Senna jure tulleb nüüd weel, et Rochefort sai wangi pandud, noh, nüüd otawad agga parrast aega ja se woib pea tulla. Politsei on seal nüüd allati jallal, agga mis jõuab ta siis tehha, kui teised hulgani ta peale tullewad. Sähhardusel kombel ei tahhaks meie kummagi üht ööd Parist pehmes wodis maggada egga uhkes töldas sõita, pealegi weel Napoleoni assemel kuld kroni kanda. - Kuida sedda jubba minnewa kord ütlesime, ütleme tänna ueste: ..Mingo aega mis lähhäb, agga raske aeg on seal tullemas." Wimases mässamises on politsei liggi 200 meest lukku tahha pannud,  ja mis se muud on, kui tulle sisse ölli mallanud;  ölliga ei woi kegi tuld kustutada. Ka sel sammal korral olla teised üht wabrikud lahti murdnud ja sealt peale 300 rewolwert ja 40 püssi arrawinud. Eks olle jälle selge tunnistus, et mässamise nõu kindel. Prints Napoleoni assi seisab ka alles üsna maggust. Danimaalt. Sealt rigi wallitsus on praego wägga hõlega omma söamateriali täienduse  jures ammetis ja keik näitab nenda, otse kui õlleks tal jubba teada, et waenlane peale tullemas ja nimmelt pea linnas, peab söa politik nago weike koido tähheke paistma, mis issiärranis  sealt wälja paista, kus need koos käiwad, kellel politika asjadega kõige rohkem  teggemist. Kui meie ei eksi, siis on neil Preislasega weel üks pissuke kanna katkuda se on Põhja-Schleswigi parrast, mis jo Preislane ommal aeal Daanlasele taggasi lubbas,  agga tännini weel põlle andnud; siiski ussume, et pissuke Daanlane omma weikese jõuga sure Preislase wasto ei julge minna, Preislane mässib tedda nago ninna-rättiko kokko ja pistab tasko ja siis on assi tehtud. Et sesuggune lubbamine, agga parrast mitte täitmine, Daanlase süddame turtsuma aeab, ei woi kegi temmale pahhaks panna; peab sedda keik wäljakannatama. Siin omma ö'i- 55