ruttaks appi ja hallaötage meie peale meie põhjatumas häddas. Shemahasse ei tahha egga woi se koggudus ei milgi kombel jada; saab ta rohkestes awwitud, siis tahhab ta ühhes koos ühte teise kohta minna, on abbi agga weike, siis lagguneb ta ühtest, ja iggaüks  lähhab, kuhhu asset leiab." Wõeralt maalt. Saksamaalt. Mõnda. Saksama pea assi, mis neil nüüd käes selletada ja läbbi räkida,  õiendada ja polirida, on uus koli - seadus;  selle kalla! raiutakse, tahhutakse, höweldakse  ja poleritakse igga päew holega, agga weel ei tahha se kõikide melepärrast olla ehk millal on sedda ka ennegi olnud, et üks assi korraga kõikide melepärrast on, waid waidlemisele tehhakse surema hulga ehk rohkema  heälede läbbi ots peale, kuhhu pole siis surem hulk ütleb, senna pole jäeb õigus, ehk nenda peab se jäema. Tännini on surem hulk ikka selle wasto seisjaid ja sellepärrast ei sa nad omma toga peast egga jallust eddasi, waidlewad  wahhest päew otsa ühhe tükki kallal ja kui koost ärra lähwad, on nad nisamma targad,  kui tulles ollid. Kui paljo nöumehhi ehk Landradifi nende parlamentis istuwad, sedda meie ei tea, agga sedda teame ühhe saksa seitungist, et 36 neid olla, kes üllemal nimmetud  koli-seäduse wasto olla, egga sedda koggoniste wasto ei wötta. Üks wäljama seitung  wöttab need 36 herrar kässile ja pesseb nende päid, et se parrem ei sünni ja ütleb neile otse su sisse, et nemmad rigiwallitsusele toeks ja abbiks wallitsetud, agga mitte selle wasto seista ja arwab neile sedda wägga sureks  süüks ministeriumi wastased olla. Ristseitung  katsub omma armsaid sülle-lapsokesi wabbandada ja nende eest seista; agga seal tulleb endine seitung ueste ja wöttab neid weel parrem kässile ja ütleb: „Püab üks Landraat  ennast wabbandada ja õigeks tehha, siis on seal makdnnas rigiwallitsuse kohhus mõistetud.  Ussub agga üks rahwas ennam Bismarki  tarkust ja panneb ennam kunninga tahtmist,  tui Landradide tarkust tähhele, siis on, kuida rigiwallitsus sedda ialgi ei wöinud st- wida, ühhe Landradi au temma makonnaö lõhkenud ja ühhest laggunenud; nenda on luggu  ja teised tehko ommad silmad lahti. Prantsttsemaalt. Laggund ettewötmine.  Prantsusemaal on nüüd kuida meie sedda kõik teame wabbatrigi wallitsus, agga se ei olle ühhe hulga rrgi allamate! mitte mokka ja nokka parrast, waid sowiwad ennestele  jälle kunningast ja mönned jälle keisert. Sel kombel on seal kolm jaggo, kes teine teise wasto söddiwad ja iggal jaul ka ommad peamehhed  ehk präsidendid, kes nende asjo tallitawad,  neile nõu andwad ja nende eest rägiwad. Nüüd on muidogi teada, peab wöit senna pole langema, missuggune ossa kõige surem ja et wabbatrigi sowijaid kõige rohkem olnud, on sest nahha, et teised seltsid omma töga eddasi ei sanud, waid kõik sowimised ja tahtmised linust  lahti lönud ja asjad ühhest ärralaggunud. Rahwa koggo peal olla rigi seest polise asjade tallitaja minister üht seadust etteluggenud, misga ta neile ettepanneb, kuida sedda taggast hoida, et kegi rahwa koggo ja rigiwallitsuse peale ei tohhi tulla, ja kõige ennamiste olla se neile ööldud, kes sedda heamelega näeksid, et wanna Napoleon jälle nende troni peale astuks; ka teised kunninga iggatsejad wöiwad sest omma ossa wötta, mis neil tarwis teada, et se raske on astla wasto takka ülles lüa, ehk Jummalast  seätud wallitseja wasto hakkata. Belgiamaalt. Krahw Shambor, kes heamelega Prantsuse kunningaks sada tahhab,  mängib omma mängi praego Antwerpenis  ja on seal omma nodad ja puised wälja heitnud ja katsub, kas noos hakkab woi mitte. Seal olla ta 9. Webruaril, öhto Prantsuse savikud omma juttule wötnud ja parrast, kui juttud aetud sanud, olla need sured herrad ja issandad hotelli sure sali kokko läinud, kuhhu rohkes te rahwast ollid kokko koggonud. Seal olla nad Prantsuse kunninga ja wanna paawsti ilmaliko wallitsuse terwiseks klasid kokko lönud. Teisel päewal, kello ühhe aeal, lõuna on jälle krahw Shambor rahwast omma ette lasknud, mis pikkem aeg nenda läinud. Hotelli ette koggunud arruto rahwaö kokko, mis seal eddasi  ja taggasi ühhest teisest läbbi käinud; kor- 84