pool suremaks tõusnud. Kahjo ei Me sepärrast  weel ammugi tassutud, sest üks Tsherkessi härg kalub 15 künni 20 puda ja teised agga 7 künni 10 puda tük; seal on hea waks wahhet;  siin peab kaks ühhe wasto arwama, enne kui pudade arro täis annab. Otse nendasammoti  peame ka meie kallist lihha söma; enne maksis kõige parrem lihha 5 kopp. ja nüüd 10 kopp. nael. Sögo nüüd waene innimene weel lihha ja sago seal jures raswaseks; tännago agga Jummalat, kui räime leiba sawad; lihha somine jägo rikkama rahwa holeks. Kiewist. Jride st» Wahhest ööldakse: sulla talwe, sepärrast sigginewad irid, agga selle ülle ei wsi meie se talwe mitte kaebava, et talwe pehme, ehk pealegi sulla õlleks ja ommetige  kaevatakse Kiewi kubbermangust, et seal se talwe ni rohkeste neid pissukesi lomi olla, et üsna immeks panna ja ni rohkeste, kui ial enne ei olle nähtud, mis wägga paljo pahha tehha ja rahwale sureks nuhtluseks olla. Jggapääw  piddada nad arrutumad kartuhwlid ärpawiskama, mis kui tühjad munna kored, sest öneks södud. Tallopoead olla neid metsast  pole tsetweriki ossa ühhes koos leidnud ollewad ja üks tamme-pu olnud neid ni täis, kui lehta. Üks tallopoeg, kes osi omma härgi metsas otsinud, olla terwe karja irisi, kes kui rohho tirtsud pole küünra laiusel eddasi läinud. Otse selsammal kombel on mitto karja neid pissukesi terrawninna lomi nähtud. Wägga  maiad olla nad törwatud hobbuste riistade peale, neid narrida nad järjest purruks. Mofkwast. Pallumatawoeras. Üks pällu ma ta woeras ei leia ial lahket wastowötmist,  ennam ehk wähhem on terretamine külm egga sõbralik. Nenda on ka 11. lanuaril,  homnnko warra wanna halli kue mees Kriimsilm (hunt) sure Moskwa linna watama läinud, kas sealt mitte ommale maggust pradi seks päwaks ei wöiks sada; agga ennäh! Arruto  hulk innimesi jooksnud kokko ja teinud märatuma kärra; wanna halli watti mees puggenud lähhemast howi wärrawast sisse ja lootnud nenda sest karrast lahti sada, agga rahwa hulk läinud järrele ja seal teinud nad temmale otsa peale. Küllad ta kshhetseb praego weel, et senna olli läinud. Se aasta peab neid lyetsa lomi kaunis rohkeste nähha ollema. Wenne seitungid könnelewad, et nad ühhest kloostrist, mis 70 wersta Moskwast emal, olla kirja sanud, et hundid selle aasta hakkatuses, sedda kloostert otse nendasamma olla sisse piranud, nago Sakslased Parisi linna; kümme päwa jubba istuda nad seal, egga mottelda  weel suggugi ärraminnemise peale. Wöeralt maalt. , Saksamaalt. Söawangide arro. Saksama seitung „Rigi Teadaandja" annab arro, kui paljo künni aasta lõppeni söawangisi Saksamaal olla. Künni Nowembre ku lõppuni  on ilma hawamata söawangisi olnud: 11),067 ohwitseri ja 303,842 soldatid, 4!30 suurttükki ja 112 kulli. Nende nummerte jure tullewad weel need wangid, mis Detsembri kuul wangiwöetud ja siis tulleb 1871 se summa  walja: 11,160 ohwitseri, 333,885 soldatid, mis kõik ilma hawamata, 4640 suurttükki ja 115 kulli ehk lippo. Neist wangidest on Põhja  Saksama jaggudesse ärrajaggatud 10,031 ohwitseri ja 265,884 soldatid; Preisimaal üksi 8896 ohwitseri ja 237,015 soldatid ja mis selle ülle, need ollid teiste Saksamaa jaggudesse  ärra jaggatud. Kuhhu need wangid widud, mis Detsembri kuul wangi wöetud, selle ülle ei tea seitungid weel juttustada. Kõigest  neist wangidest, mis Sakslased ollid wangi wötnud, on 38 ohwitseri ja 68 soldatid jälle ärrajooksnud. Arra on surnud selle aea sees 48 ohwitseri ja 586 soldatid. Luggeda ja kirjutada on mõistnud 180,639; luggeda ehk kirjutada üksi 6250; nenda on siis 265,885 mehhest 78,995 meest, kes kellegi koli laudas ei olle istunud ja koggoniste ilma öppetuseta janud. Berlinift. Wäggede üllespiddamisest.  Perre-issa, kel paljo leiwa lapsi, tarwitab  päwas hea kord toido krami, mis siis raske, kui koddo kaugel. Mis arwate! Kui paljo prukis saksa söawäggi Parist' linna hoides,  päwas toido krami, omma üllespiddamiseks?  Noh, nattuke ei wöinud sedda olla, sest 51