jälle Meie wallawannema ellomaea köigs kõrwaliste  honetega ärra, mis igga Mehhsl suurt kurbtust tsggi ja köigs surem kurbtus olli kahjo kandjal; agga rägime nüüd, kuidas rõõm kurbtuse järrel kõnnib» - Meie wald on üks pissukens wald, kus issiärranis  wimafel aeal armastus rahwast ühhendas,  et selle polest ühte nõusse heitsid, et kui ksllegit tullekahjo õnnetus peaks tullema, teised kõik, kui üks mees sedda kahjo kanda aidata  tahtwad. Jummal olgo tännatud, möllemate talludel on nüüd ued maead Ms walmis, mis ennam wanna modi ei olle ehhitud, waid õige Vennaste  paistwad, kui kennad mõisad emale. Hillusad heerberid ja kõik körwalised honed seisawad walmis, nenda et kummagi! üht maea ennam ei pudu. Meie wallawannema kurbtus olli m suur, et se igga liggimese armastaja innimese süddant halledaks teggi; agga nüüd näeb ka jälle igga mees, kuida temma römo saab nähha kurbtuse järrele. Wald aitas kõik honed wägga kennaste ülleö ehhitada; Jummal laskis temma põldo hästi korda minna, et sealt rohket leikust sai, mis läbbi wännad hawad pea unnustud sawad, kõik wald auustab ja armastab tedda nüüd paljo rohkem, kui enne ja temma issi on ka paljo allandlikum ja lahjem igga ühhs wasto. Ka meie armas öppetaja sowis sedda kenna maea nähha, sepärrast pällus maea perremees tedda senna, et sedda õnnistaks. Öppetaja tulli, se olli 4. Märtsil, kirjutas seal laua rahwast ülles, wöttis ka wanno ja jõuetumaid armo lauale, õnnistas sedda maea Jummala sönnaga ja piddas üht wägga armast ja tullusat könnet, selle õnnetuse ja õnne ülle, mis selle maeale olli juhtunud; tulletas rahwale  mele, et Jummal selle õnnetusega neid on katsma tulnud, kas meie olleme ka liggimese  armastajad; peale selle sai weel paljo mitmist asjust rägitud. Kui öppetaja olli ärraläinud,  siis tehti kõige meie walla perremeeste jä perrenaestele üks fõmaaeg, kuhhu ka kele kasteks öllepuddelid laua peale kanti; sest kui sõmaaeg hea, siis peab jomaaeg ka hea ollema.  Agga mis ülle ma seal weel rõmustasin  : wannä karjajaako ei olnud mitte senna palluwd. Meie wallawannem ja kõik walla perremehhed vn temma wästo rväggG egW te temmaga -tsggemist, ehk ta -MMönnk' korditahhaks  laua peal' öllepuvdelite ftas Mkitava. - L. - Eks põlle kenna kuulda, kui ühhe walls rahwas armastuses Ussi käes käib ja üks teise kUrwastufejk ja römust ossa wöttab; eks lähha seal meis Onnisteggia sönna tõeks: «Olge rõõmsad rõõmsatega ja nutke nutjatega Kus se rahwaö ellab, kes pühha kirja sönna omma ello-tee märgiks wötnud, seal ei woi ka Zum? mala õnnistus pududa, ja kui ta wahhest ka karristab, siis ta armastab ka jälle. RiaA. sHobbuste Liwima rüütlite, hobbuste kaswatamise kommission, annab kõigile teada, et kuida igga aasta, Mse aasta Torri mõisas, nelja aastasid hobbusid, auksjoni wisil rohkema hinna pakkujale 4. Junil, lõuna kello kaksteistkümmend sawäd müdud. Püäw enne auksjoni, se on 3. Junil peawad need täkkud, mis parrema hobbuste suggo parrast makondadesse jaggatakse Torri mõisas wastowõetama : 1) ja 2) Perno-Willandi makonna jauks V. ja V!. kihhelkonna kohtoherrad. 3) Wönno siKa kohto makonna jauks !. kihhelkonna kohto herra. 4) Walga silla kohto makonna jauks Ml. kihhelkonna kohto herra. 5) Tarto sillakohto makonna jauks, sealane silla kohto herra. 6) Wörro sillakohto makonna jauks, sealane  sillakohto herra. 7) Wolmari sillakohto makonna jauks, Dikkeli  kihhelkonna kirriko wöörmündri herrad.  8) Ria silla kohto makonna jauks, sealane kreisdeputirteri herra. Aasta 1871 peale antakse ette ja peawad wastowötma: 9) Wõnno sillakohto makonna jauks , kihhelkonna kohto herra. Iv) Walga sillakohto makonna jauks, V. kihhelkonna kohto herra. ' 11) Wolmari sillakohto makonna jauks Kuhja  kihhelkonna kirriko wöörmündri her- rad. . . 12) Ria sillakohto makonna jauks, sealane kreisdeputirteri herra. 149