waõse taggasi tulnud, teised peale hakkanud käima,  kust ta rahha sanud ja seal olla mees kõik üllestunnistanud. Teine neist töömeestest agga läinud omma tasku täiedega kojo  Swenigorode  sanud agga pea kinni wöetud, agga taskud olnud tühjad, üttelnud sedda Masilowasse  mahhamatnud ollewad. Tähhendud kohhast põlle agga ühtegi leitud, sepärrast jäeb ta wist kohto järrel kulamise alla, kus ommast tööst wastust peab andma. Odessast. Waestelaste maea. Odessa seitung ütleb teadwad, et saksa assunikudel se kindel nöu olla, selle mällestuseks ja auustuseks, et wanna Saksa keiser Willem Peterburgi tulleb,  üht waestelaste kaswatamise- ja koli-maea ehhitada, mis rahha korjatuste labbi, lodawad allustada ja korra peale sata. Neile olla ka jubba kaunid rohked andid lubbatud ja sepärrast  ei olla siis karta, et assi ei peaks eddasi minnema, lodawad, et kui aeg käes on, ka wist anded ja õige rohked anded sawad kokko tullema. Kalugast. Kassa wargusest. Peterburgi  wenne seitung ütled kuulnud ollewad, et Kaluga renterei kassa ärralöhhutud ja puhtaks  tehtud ja sedda tööd arwatakse rahha kokko korjaja ehk kassireri peale, kes ka ühtlase kaddund olla. Ehk tedda kül holega otsitakse, ei olle se ommetige meel woimalik olnud ta jälge peale sada egga ülles leida. Arwatakse et ta Pcterburgi läinud. Noh, sealt surest ja perrekast linnast woib se kül raske olla tedda kätte sada. Pensast. Walla wallitsuse otsus» Selle ülle teab Pensa kubbermango seitung kõige selgem jutlustada, mis otsust monned wallawallitsused seal lia jomisse parrast, omma walla rahwale andnud. Sure kurwastusega olla nad tähhelpannud, kuida liig jomine rahwa seas wöimust wötnud ja neid ihho ning hinge polest rikkunud. Missuggust otsust nad andnud,  põlle just nimmetud, agga ommetige ütleb  ta, et seal Kerenskeri makonnas 36 wallawallitsust,  omma waldades kõrtsides jomist ja sellesammaga ühhes ka kõrtsist endid ärrakaotanud,  kelle assemel nüüd Lee-wee jomise maead ja kohhad assutud. Sesamma seitung jutlustab,  et tallorahwas, sures hulgas tee-wee podides  istuwad ja aega widawad ning neid, kedda nad peaksid joobnud leidma, mitte ükspäinis  ei põlga ja nendega ei seltsi, waid ka issiärraliko  wastamisele nöudwad. Kafalinskist kirjutakse..Golos" läbbi Märtsil, et wenne wäed seal kange külmaga,  issiärranis ösetL, wägga paljo on piddand kannatama. Lund ei pea seal ennam ollema, mis läbbi siis eddasi marsimine ni üllewägga raske ei pea ollema. Sea! ümberkaudo olla jut jooksmas, et Khiwlased tubliste wastopannemise  peale walmistada. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Keiser Willem Königsbergis.  Aprili kuu 13. päewal, hommiku  kello 10, on suur Majestät keiser Willem,  wägga kenna ilmaga Berlinist tulles Königsbergi  linna tulnud, kus wäggede üllemad, waimolikud mehhed ning uniwersitäti ammetnikud  iggaüks ommas ammeti mundres, nendasammoti  ka linna wannemad, temmal wasto olnud, kus temma wäggewa hurra öiskamisega ja rättikute lehwitamisega, märatumast rahwa hulgast terretud ja wastowöetud sanud. Keiser  olla kindral von Barnekowiga ühhes lahtises  töldas sõitnud ja temma auuks, kust ta läbbi sõitnud, sured ja kennad auwärrawad tehtud, künni lossi jure. Kõik taewad, mis saddamas, ankro peal seisnud, olnud kui nored neitsid peigmehhe wasto ehhitud ja Pridrik Willem 11l kuju, ausamba peal, kenna krantsidega  ehhitud. Hurra ja olle terwe tullemast, hüüdmine köllanud iggalt poolt ja iggast küljest  selle sure ja wäggewa Keisre wasto, kes koggoniste uhkes rides polnud ja ehk kül wanna ja ellatand, siiski terwe ja tuggew wälja näitnud  ning lahkeste ühhele ja teisele pole terretanud;  würst Bismark ja krahw Moltke sõitnud  keisrega liggi. Peale lühhikese puhkamise, olla wanna keiser krahw Lehndorwiga keiserliko lossi ..Luisenwahli" peale se on se koht, kus kunninglik wamil Napoleoni l mässamise aeal warjo paikas olnud. Seal olla wanna 139