jäeks wait ja kannataks arva, mis omma sü labbi sanud, agga sedda ei lasse Prantslaste uhkus tehha. Zssiärranis ei jätta Prantsuse seitungid Sakslasi rahhule, waid torkiwad teisi wägga kibbedaste. Pealegi pahhandada  se neid wägga, et würst Bismark selle ülle kirjutanud ja awwalikult kulutanud, et Prantslased saksa soldatist' tappa; se solkida nende joma-wee üsna ärra. Nendap ei tahha kegi sedda pahha, mis ta teinud, mitte kuulda, waid ikka hea ja kallis laps olla, kui ka wahhest  üllekätte ja wasto oksa tööd teeb. Et saksa rigiwallitsus ülleüldse ni kannatlik nendega  on, se kulutab Sakslaste pikka meelt ja kannatust, nad otawad ikka, et ükskord mele märkajaks saaksid ja omma suurt süddant waigistaksid; agga küllad roimaks kannatus ka lõppeb ja siis ärgo pango nad immeks, kui Sakslased jälle tutti kinni hakkanud ja nattuke  möda körwo andwad. Anstriamaalt. Rigi asjust. Zgga innimesel on ommad head ja wead, üks terwe teine pöddur ja kolmas raske haige, nenda on ka rigi asjad, ühhes rikis sedda ja teises teist tüllitawat ja mele pahhandawat asja tüllini  ees. Austria kaebab jubba mõnda aega seest wallo ülle; prugib ka kül rohto ja ohto, agga parremaks ei tahha assi minna. Ministrid  ei sa seal kuigi kauaks, warsi on nad jälle tüllis ja lahti laskmine warraks; mis wigga seal õige peaks ollema, sedda arro meie ei sa. Nüüd wimasel aeal näitab assi kül nattuke parremaks läinud ollewad, agga kes teab, kui kauaks sedda saab ollema; kes woib ette öölda, mis tullew ku ommas sülles saab toma, kas head woi pahha, römo woi kurwastust.  Rahwas näitab nüüd kül ühhes meles ollewad, kes omma eddasi samist tahhab püda agga uskuda ei woi ommetige mitte, kui pea woib tuul jälle pöörda ja siis on torm wäljas. Seal on praego üks seltskond, ennamiste  kõik pima habbenikud, kes Hohenwarti ministeriumi peale tahtwad kaebada; teised on jälle rinnu wasto, kes sedda kuulda ei tahha; eks woi sealt pea jälle suur tülli ja pahhandus  tulla ? Lodawad ommetige, et se kord kätte sadud öhhendus, mis nad ni hulga aea parrast  seal sanud, ka ühhest aeast saab kindlaks jama; kahjo kül, kui kohhe hakkatuses jälle peaks pakkatama ja prao sisse löma. Prantfuf ema alt. Kuida Prantslased Parisis ja Wersaljes, omma Naeri päewa ehk uut aastat pühhitsenud, sest könneleb Kölni seitung nenda: ..Pariislased on ülleüldse öölda omma uut aastat kaunis lustilikult peale hakkanud.  Kõik oo läbbi ollid ulitsad ja pargid  lustilesi innimesi täis, kui siis ka mitte ni rohkeste ei olle jodud sanud, kui enne, siis on kaunis rohkeste neid olnud, kes otse teed ennam ei olle käidud sanud. Jssiärranis on sures parkis, kus jubba Jöulo pühhadest sadik neil, kui laat olnud, klasid ja kannud kähko käinud. Kungi teise hommiko kello kolmeni olnud arruto rahwas koos ja kõik trahterid ja muud hallika kohhad punnis innimesi täis, kus õige lustiline ello olnud ja kus nad ka paljo mödaläinud aeast ja asjust jutlustanud, ning ommast surest waprusest kiitnud ja sowinud  õige pea Sakslastele sedda kätte maksa, mis nad neile teinud. Preislasi olla nad sõimanud,  et suud köbrutanud ja mönned Sakslased,  kes ka nende sekka julgenud minna, on mõnda piddand kuulma ja tasko toppima. Pahha asjo ei olle seal mitte ette tulnud, waid kõik läinud rahholikult; mönned olla kül ka köwwerid mokki nende könnede ülle teinud, agga mis wöisid parrata." Sel kombel on siis nende uus aasta sanud hakkatud ja selja tahha sadetud, kuida ta ükskord saab lõppema, sedda näewad need, kelle päiwi Zummal ni kauaks pikkendab. Uemad sõnnumed. Pernust. Minnewa näddala on Ria seitung  meid nattuke eksitanud, et wals wöido numred ja issiärranis surema wöidude numred  mitte öiete ülles andnud, nüüd olleme agga teisi sanud, sepärrast ruttame marsi neid teie silmade ette toma, et nähha wöite, kas noos on hakkanud ja ka middagit wöitnud; wötke siis waewaks ueste järrelwadata ja ärge nurrisege seal jures mitte meitega, woi Riagi seitung melel sedda teinud, jo ta Peterburgist  nenda neid numred olli sanud. Õiged  numred on siis: 24