hädda kergituseks saata tahhetÄksZ, paÄNlÄkfe linna üllema pürjermeistre adressi peal senna saata. Würtembergimaalt. Piddosömaaeg.  Saksamaa kroonprints läks pari näddala  eest wälja, et siin ja seal wäggesid järrelwadata,  kuida nende ollemine ja munserdamine  on, kas mehhed paljo unnustanud woi jure õppinud ja nenda olla temma ka Würtembergimaale  Heilbronni linna tulnud, kus kunningas  kroonprintsi auuks 23. Augustil suurt piddosömaaega, raekoea suves saalis, lasknud walmistsda, kuhhu siis suur küllaline ja kõik suurtsuggu mehhed olla kutsutud. Sömaaeal on kunningas omma klaasi üllestöstnud ja oölnud: ..Minna pallun kõiki piddo wöeraid, minnuga ühhes, meie wanna keisre ja temma poea, Saksamaa kroonprintsi terwiseks jua*, mis peale kroonprints wastanudd ..Minna joon sure Majestäti kunninga terwiseks, kes üht maad wallitseb, kelle truus Saksamaa wasto ärranähtud ja läbbi katsutud. Ühhe töeliko römoga ollen minna leidnud, et Würtembergi  Saksamaa ühhenduse läbbi, omma kunninga järrele kõige ühhendud rigile truu olnud ja truiks jänud ning ühhendud Saksamaale  üht asset walmistanud, mis iggaweste kestab. Möllemad terwise j õgid said kõigist koos ollewaist sure römo öiskamisega wastowöetud.  Peale söma, olla kõrgest auustud wallitsejad Tsitsili platsi peale süggisest piddo watama läinud, kus öhto wägga kenna tullewärk  tehtud. Ohto kello 8 tulnud kõigekõrgemast  auustud wallitsejad linna taggasi. Home saab wimane wäggede munserdamine kunninga ja kroonprintsi ees olleMa. 24. Augustil kirjutakse sealt: Peale sette, kui munserdamme,  mis ülle kroonprints omma täieliku rahhul ollemist on öördanud, lõppenud olnud, on kunningas ülle wägga süddamelikult kroonprintsi  Jummalaga jätnud ja siis kello 12V4 sealadses Nordheimi jama maeaS auro wankrisse  astunud ja ärrasöitnud; temma liggi sõitjad olnud kõik ministrid. Kroonprints olla kello pool üks sealt Würthi sõitnud, et seal würst Hohenlohet - Langenburgi watama minna, Home saab kroonprints Heidelbergi sõitma. Prantfufemaalt. Suurwürst Konstantin  Nikolajewitsh Wennemaalt on, kuida Parisist 24. Augustil kirjutakse, sel päewal  marshal präsidenti watamas käinud ja warsi selle järrele läinud präsident jälle Suurwürstile  wöeraks. Teisel päewal on Suurwürst  Leihtenbergi hertsoginaga Biarritsi sõitnud.  Marshalpräsident tahhab kindral KlLnhanti  jures ollewa koori manöwert watama minna ja sealt lähhäb temma Bethune. Hollandimaalt. Atshi alastest. Haag linnast kirjutakse 24. Augustil, et nemmad Atshinast  telegrahwiga sönnumid sanud, et põhja öhto põline Pätti ja Kloewangi maakonna rahwas.  Hollandi rahwa alla heitnud; ka põhja hommiko põline rahwas tehha allaheitmise polest  Hollandi söawäggedega kaupa. 295 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Aulik Perno linna rae kohhus annab seläbbi kõigile neile, kellel sia sisse antud , ärrasurnud maea perremehhe Jaan Tam manni testamendi  wasto, mis 17. Septembril 1874, rae kohto istumise aeal, saab lahti wöetud ja etteloetud, arwawad,  olgo mis taht wisil, räkimist ollewad, teada, et sedda siis 1 aasta 6 näddala ja 3 päewa aea sees, se on: selle testamendi etteluggemise päewast  arwata, mis on kõige hiljemast 1. Nowembre kuu päewani 1875, seaduslikul kombel rae kohto ees peawad tõeks teggema; kes sedda selle päewani põlle teinud, ei sa parrast ennam kuulda wöetud, waid testament, kuida se on, kinnitatud. Pernus rae-kohtus 19. Augustil 1874. Rae kohto nimmel ja selle polest: Justits - pürjermeister Fr. Rambach. M 1639. Sikkertär Brakmann. » Perno politsei kohhüs annab seläbbi teada, et se igga aasta petan, süggisine hobbuste-, weisteja  kauba laat, se aasta 23. ja 24. Septembril Üllejõe allewis saab petud. Pernus, politsei - kohtus, 6. Septembril 1874. Politsei-kohto pea-wannem Groot. M 1420. Sekretär E. Borg. Willandi linna radi wallitsuse polest  antakse seläbbi teada, et se aastase  Mihkle lada tarbeks, mis 24. ja 25. Septembril  saab peetud, müetawa ellajate seiso paigaks, mis lavale Luakse, linna koppel, mis järwe äres, saab antud, kuhhu siis ellajad kohhe peawad widud  sama. »