Tallinna Sõber Esimene aastakäik Tallinnas, ZsM Heinakuu Miml Uleiildne aealeht Eestirahuiale maal ja linaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LmdforS'i päriatc trükimajas: aasta» 1 rubla, pool-aastas A) kop. Koju ehk postiga saadetud: aaSlaS 1 rubla 40 kop., pool-aaStaS Kt) kop Kuulutused maksawad iga rea cyk selle aseme pealt S kop. Tellimised tõdetakse waSta: Tallinnas: Lindforsll pärtate trükimajas. H«etervurgis: J. H. Seelandt, oH»u.ep«-L« H 54. Tartus: W. Znlk. - H»ernus: K. Audcwiita. AaKweres: L. Mattly. haides: A. SeidelSerg. Aapsalns: H. A. Kollõerg. Kuresaares: M. Lange. Amblas: A. Kr. AaudKepp. Waat: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .^ce-k.) ReglSter t Omalt maalt. Ilmad ja heinategemine. Tallinnast: Rahukohtud. Tulekahjud. Postmargid. Rubla paberid. Peterburgist: Landsberg. WSidu-paberite suurem wõit. Swfttkaana. Tartust: Sliuod. -- Aleksandri kooli raha Ltbawist: Kaubad ja laewad. Mitawist: Raudtee õnnetus. Warshawist: Wangide tüli. Kingitus Odessast: Ilmad, kõrged hinnad. Mangi laste kvol. Nowgorodist: Talurahwa wSlad. Nishm-Nowgorodist: Tulekahju. Nowosherkaskist: Raudtee õnnetus. Siberia maalt: Uus preester. Salsamaalt - Uued ministrid. Graf Moltke. Uued tollid. Prantsusmaalt: Parlamendi tagasitulemine Parist. Inglismaalt: Prinz Lui Napoleoni mälestuse kujud. Lei leu aut Karrei. Belgia maalt: Tülid. Türgi maalt: Miuiflred. OSmau pasha. Mahmud Nedim. Sultani haigus. Bulgaaria maalt: Tulekahju. Laadikud meie Keisri ja würst Dondukowi tänamiseks. EgUptufe maalt: Uue kecdiwe wägimald. Kohalifed sõnumid. Jutuleht: Siiraki raamat. Nalja jutukesed. Omalt maalt. Kuida Tallinna aealeht „Revalsche Zeitung" minewal nädalil kirjutab, tulewad Tartust need kartlikud sõnumid: „Hea rohukaswu läbi oli tänawu lootus rohke heinasaagi peale äratud. Se lootus on aga alalise wihma läbi wiimse aegade sees kadunud. Möödaläinud nädalil sadas kaks pääwa järestiku, wahepidamata wihma. nenda ka täna kõige pääwa. Emajõgi on kangest  paesnud ja heinamaad jõe kaldas on sügama  meega kaetud. Kõige rohkem kahju on neil talumeestel karta, kelle heinamaad Emajõe kaldas, Wirtsjärweft Pedja jõe suust saadik on. Pedja jõgi woolab kange wõimuga Emajõe sisse ja paesutab wett, mis Wirtsjärweft waljajookseb.  Seal on siis ka jõeäärdsed heinamaad mi silgawa mee all, et heinategemise peale mõtetgi  ei ole. Kõige wanemad inimesed ei mäleta  , ka kewade aeal Wirtsjärwes nii palju wett näinud olema. Meie kardame, et kõik kohad mis Emajõe kaldas seisawad, nenda ka Tartu linn Wirtsjärwe suure wee läbi weel palju häda nägema saamad. Saagu neile seläbi  meele tuletud, et walwlikud oleksid." Sesamaft hädast kostawad ka igast Eestimaa nurgast healed, kuida siin lehtes juba enne teadaannud  oleme. Tahab ka ühe pääwa lahkem ja selgem nägu meie lootust mähe äratada ja kosutada, siis saab se lootus ikka jälle teisel pääwal paksuist pilweteft lämmatud ja woolawast  wihmaweest allaaetud. Jõe-äärdsed heinamaad,  pealegi luhad seisawad wee all, rohi on sasitud, täis muda ja kõntsa, seda rohkem, mida pitkem ja paksem oli ja paha hais näitab, et rohu sees midagi mädanemas on, mis küll maad tulemaks aeaks rammutab, selle-aastast heina aga rikub ehk koguni kõlwatumaks teeb. Meie arwame tarwis olema oma lugejate tähelepanemist  iseäranis selle asja peale juhatada. Aasud ja luhad, mudase ja kõutsase põhjaga jõgede ääres, kuida neid meie maal palju leiame, on haisema mudaga täidetud. Tulewad nüüd ka weel kuiwad ilmad, et mesi mahajookseb ja hiljemal aeal, wöib olla Lõikuse kuul, sesuguste heinamaade peal heina korjata saab, siis peab sellega ettewaatlikult ümberkäima. Kõnts ou mitmesuguste hingeta ja hingelise loomade ja loomakeste kehadega täidetud, mis seal hapnewad,  mädanewad ja paha haisu sigitawad, kuida juba ülemal tähendud. Saab sesugune hein puhastamata kokkupandud ja lojuste söögiks tarwitud, siis wõiwad mitmesugused tõbed sigitud  saada. Hea oleks kui seda heina üksi aga põhuks saaks tarwitud; toidu-hiuda sellel muidugi  palju enam ei ole, kui wanaks jäänud ja weest labiuhutud on. Esiteks läheb siis tarwis, et hejn, mida haisewa luhade pealt korjatakse, iseäranis kuhja ehk kuini pannakse ja mitte puhta heinaga ei sega ta, misläbi ka se wöib rikutud saada. Kus aga näha, et rohi kas wihma ehk järeltulewa selgema wee läbi puhastub  on, seal peaksid sesugused aasu- ja luha heinamaad sel aastal ikka wähe kõrgemalt niidetud  saama; on ka rohu ladwad puhastub, tüika ümber on ikka wähem ehk rohkem muda ja kõntsa jäänud, mis lojuste terwisele kahjuks on. Tarwis on aga wäga, et sesugused sasitud heinamaad, pealegi luhad pitka ja koreda rõhugu niidetud saamad, kui seda ka õige hilja teha wöib ja hein üksi põhukõ Jääb täuawuue rohi niitmata, siis lämmatab sasitud kulu tulewal aaStal rohukaswu, saab pärast sellega  ühes kokkupandud ja wöib seda loomadele kahjulisekS teha. Kuida teada, wvib lojuksetõbi  ühe weike wiga läbi sigitud saada, aga mitte nii kergest lämmatud. Kellel puhast heina küll ei ole, peaks ennemini sel aastal wähem karja üle talwe pidama, kui rohke rohukaswu peale waadates esiteks ehk ettewõtnud oli. Lojuksed  on meie maa rikkuse põhi ja meie arwame  selle asja tähtsa küll olema, et oma lugejaid  iseäranis palume, sellest kirjast mitte tähelepanemata üle minna. Tallinnast. Kuida juba mõne aasta eest kuulda, tükilt ka nõupidamise all oli, on Baltimaa kubermangudes kohtute uuendamist oodata. Rahukohtud, kuida need Wenemaal juba mõne aasta eest elama seati, olla ligemal aeal ka siin tulemas, kus siis mõned endised maa- ja linnakohtud, kas kaotud ehk niipalju muudetud saamad, kui koosolemiseks selle uue õiguse-kohaga tarwis on. Juba aastal 1867 olid rahukohtu põhjus-seadused meie maa tarwituseks  ühes isekirjas trükitud, mida niipalju wäljaauli, et ülemad kohtud ja maawalitsuse liiked ennast nende seadustega tutwustada ja oma arwamist selle üle awaldada wõisid, kus tükkis ja kui palju neid meie maa iseolemise ja isetarwituse pärast muuta tuleks. Nüüd ou üks kommissiou riiksraadi liike Deljanowi juhatamise  all seda seadust uueste läbiwaatanud ja üteldakse selle kuulutus ukse ees olema. Rohkem  ei ole meil esiteks wõimalik settest tähtsast asjast teadaanda, loodame aga, et seda pea laiemalt ja sügawamalt tegema saame. „Walitsuse Teadaandja" kuulutab tulekahjude  aru, mis Lehe kuul Weneriikis olnud ja kuberneride läbi ülesantud saanud. Selle järel olid Eestimaal Lehekuul 4 tulekahju, 1 hooletuse läbi tulnud, 3 teadmata juhtumiste läbi, kahju oli üleültse 2,558 rubla; Riamaal 24 tulekahju, 1 tulepanemise läbi, 19 teadmata juhtumiste läbi, 4 hooletuse läbi, kahju üleültse 20,882 rubla; Kuuramaal 12 tulekahju, 1 tulepanemise, 6 teadmata juhtumiste, 5 hooletuse läbi, kahju üleültse 26.799 rubla. Kõige raskemad  kahjud olid: Moskwa kubermangus 15 tulekahju 876,237 rubla; Orenburgi kubermangus  81 tulekahju 924.078 rubla; Uralski kubermangus 14 tulekahju 1,572,836 rubla; Peterburgi kubermangus 11 tulekahju 2,024,134 rubla. Wene zeitung „Malwa" kuuleb järeltehtud  postmarkidest, mida wõeral maal walmtstud  ja üle meie riigi piire sissetoimeudud on. Selle aasta Lehekuu sees oli Ostrowa postkontoris  Lomsha kubermangus sesugusi markisi kirjade  peal tähelepandud ja uurimised olid kahe Juudi juure juhatand, kelle majast ka järeltehtud  postmarkifl leiti. Laiemad uurimised olid üles toonud, et need Juudid kahe teise Juudiga kirjawahetamises seisid, kes Brodi ja Lembergi linnades, Austria-Ungru rukis aset pidawad; seal olid postmargid walmistud. Kohus selle kurja töö üle saada nüüd Tamapoli linnaS peetud  ja olla meie riigiwalitsus ennast selleks Austria - Ungru riig«valitsusega ühendand. Kuida Berlinift kuuldakse, on seal üks Venelane  kinniwõetud, kes Königsbergift tulnud ja kellest^arwatakse, et tema Wene rubla-paberid teinud ehk tegijatel abiks olnud. Asi ei ole weel nii selgeks saanud, et kindlamad sõnumid anda wõiks. Peter b u r g i st. Mõrtsukas Landsberg tahta, kuida Wene zeitung „Russk. Praw." teada saanud on, kohtuotsuse üle, mis teda hukka mõistab, tühjakstegemise-palwekirja senati kohtu ette anda. Kuida seda palwekirja.põhjustada  loodab, seda ei tea se leht weel mitte. Suurem wöit wiimses wõidu-laenupaberi wäljamängimises, se ou 200 000 rubla, on kuida Wene zeitung „Nowosti" teadaannab, ühe noore insheniöri Edmund Diedel'i peale langen  d, kes oma õpimist aastal 1874 löpetand on ja nüüd Putilow'i raudtee seltsi teenistuses seisab. Sõealaew „Swjeilaana" on 7 Heinakuu pääwal Soomemaa randas ühe kiwi wasta tõukand,  et küll selle tee peal oli, mis merekaardi peale ettekirjutus on. Arwatakse seda üht nendest  kõrgest terawatest kiwidest olema, mida meremöetjad  weike laiuse pärast leidnud ei ole. Kahju on weike; laew on ilma abita Kronstadti sõitnud ja arwatakse kolme ehk nelja pääwaga parandud saama. Tartust, 9. Heinakuu pääwal. Riamaa sünod (kirikline nõupidamine) saada sel aastal Wõnnu linnas peetud ja 16. Leikusekuu pääwal alustud. —Aleksandri kooli heaks korjatud raha on„ Eesti Postimehe" cn uandmiste järel 38,107 r. 4 kopikad.