Jakob: Jah, jo ta o! Eks ma wahhest mönne käest ollen ka küssinud, mis Postimees teie pool ka jutlustas, ööldakse: mh, mis tal nüüd suurt jutlustada 01, ma ep olle tend mönnel näddalalgi näinud; issi ei olnud koddo ja lapsed ei olle tedda sisse lasknud, pean öitte issi jälle ükskord tedda minnema pällu ma, et ta jälle tulleb, ollen ommetige ta aasta palga ärramaksnud, eks ta pea siis ka ommad korrad  ärrakäima, mis tarwis sedda tale siis kinkida,  ehk sealt kül suurt asja lota ei olle, korjab  nasamma üht ja teist kokko, et agga pauna täis saab ja middagi jälle käes jaggada õlleks,  nüüd wa Mäekülla Jakob hakkas omma tühja kaupa ka weel sisse toppima ja otse kui teisa öppetama, na targad olleme meie issi jubba ammugi, selle polest wöiks ta parrem koddo ahjo tagga istuda ja seal omma pipu suitsetada, enne kui muido Postimehhe aega ja rumi tulleb raiskama. Ommalt maalt. Pernust. Kauba aeamisest. Laewadele  murretsetakse nüüd talwe aeal jälle prahti kaunis rohkeste walmis, nenda et neil lahti wette aeal töö pudust ei olle, jubba ue aastast sadik woritakse müratumalt linno maalt sisse, igga päew on ulitsad murdo linna koormaid  täis, nenda et wori rahwas ikka päewa kaks kolm otama peawad enne kui koormatest lahti sawad; kalo-mehhed on waggurad kül kalumas ja suddiwad linno wasto wötta, et higgi möda habbet mahha jookseb, ikka ei jõua wasto sada ja päewad on ka jo alles lühhikesed,  hakkawad hilja peale ja peawad, et pimme  peale jõuab, warra jälle löppetama tulle walgel ei wöi nemmad middagi tehha, sest tulli ja linnad ei salli teine teist; tulli on otse nendasamma linnade wasto, nago kas hiri wasto; nemmad ei salli ka teine teist ühhes  toas ehk tarres. Noh, tahtwad kalomehhed  ka omma wässind konta nattuke wälja puhhata. Linna töömehhed ropsiwad, suggewad  ja sillitawad igga peo ja Pannewad punti walmis, et kewwade woiwad pakkitud ja ülle merre wäljamale kaubale widud sada. Wilja kauplemist ei sa wist suurt ollema, sest wilja worisi ei olle meie paljo näinud, woi tullewad nad wast hiljem kewwade pole, woi lahtise weega, kus sedda kohhe laewa pannakse, sest et kaupmehhed ei tahha sedda omma aitade sisse rottide ja hiiride sõeluda tua laska. Need lomakesed on ka sesuggused mehhed, kes heamelega  tolli mahhawöttawad sest, kellest neil lubbatud ei olle wötta. Linna seeme kaup on süggisine kaup, neid ostetakse süggise ja sadetakse  ka siis ärra; kewwade ei olle nendega suurt teggemist, waid sadetakse weel need ärra, mis süggise järrele janud ja wist need kõige sandimad. Tallinnast. Kulutus. Eestima tohterdamise  wallitsus on Eestima kubbermango seitungi läbbi Tallinna rahwale selle põhja peale, et kolera seal Joulo puhhade aeal jälle mässama hakkanud, teada andnud, et seal wessi, mis wanna torrude läbbi kaewudest läbbi jookseb,  kõik sedda suurt süüd omma kaela pead wotma, et se többi seal wälja hilmunud; se wessi olli selle többe össitaja ja awwitaja; hoidko siis rahwas sedda wet jomast ehk prukimast,  sest et terwisele kahjolik olla. Politsei  olla ka need terwisele kahjolikud kaewud kinni panna lasknud. Wötko siis rahwas ka sönna kuulda ja mitte wäggise sedda wet prukida,  mis terwisele ni kahjolik olla. Eestima maggasi ni aidade seisusest, könneleb Eestima kubbermango seitung,  kuida nende seisus olla. Ülle kõige Eestikubbermango  olla praego 127,035 meeste rewisioni hinge, kelle järrele peab arwatud sama,  selle järrele peaks maggasinide talli wilja arro ka just nisamma paljo tsetwerti ollema. Ägga praego peab maggasinide talliwilja surus  ühtekokko 103,668 tsetwerti, 2 tsetweriki ja V 4 karnitset ollema ja wilja eest rahha sisse maksetud, 8 rubla tsetwerti pealt arwatud,  69,039 rubla 30 kopp., mis 8629 tsetwerti  7 tsetweriki karnitset wälja teeb; panneme sedda nüüd weel selle essimese summa  jure, siis on se ühD kokko 112,298 tsetwerti  1 tsetwerik 3V4 karnitset, pea summast pudud  siis weel 14,736 tsetwerti 6 tsetweriki 46/4 karnitset. Sui wilja peab ülleültse maggafinides  ollema 64,193 tsetwerti 4 tsetweriki karnitset. Riwisioni hingede järrele 37