kel Veismann, Saulepa kõrtsi kallus surnuks lodud; ja assi olnud nenda: Nimmetud Rudolw  Jürgens olla 22. Oktobril öhto Wanna Warbla poistega Jaan Krumkam ja Hans Unger ning Saulepa tallo poisiga Hindrik Elmann  Saulepa kõrtsi tallusse läinud tüdrukuid otsima, kust nad üllemal nimmetud soldatid Mihkel Weismanni, kes ka just sealt tallust põlle, eest leidnud, ja seal Rudolw Jürgensiga  tüdrukute parrast rido läinud, mis peale Mihkel Weismann lauda pealt mahhaläinud,  et sealt üht kiwwi tua, kellega ta siis lauda peale taggasi läinud ja Jürgensile nenda pahhä lönud, et ta kohhe surnuks mahha langenud.  Noh! töö on nüüd tehtud ja noor mees ommas kimalises ellus surnud. Eks põlle nüüd assi ennam nutto kui naero wäärt? Kas ei õlleks parrem ja löbbusam olnud, kassinuses  ja puhtuses ristiinnimese kombel ellada?  Oh et teised sest öppetust wöttaks ja sedda  hirmust ellaja kombel ello wihkama hakkaks ja nenda ellaks, kuida wagga risti innimese kohhus on. Rahhulduseks. Eestimaa kubbermango  wallitsuse tohterdamise jauslik kohhus annab üht wastus-kirja nende sönnumite peale, mis üks auus mees Tallinna seitungi 226 sisse saatnud ja nimmelt sedda mötlematal kombel  teada andnud, et Eestima kubbermangus pärrisröuged rahwa seas, kui katko többi möllamas  ja rahwast surretamas olla. Ja selle wastus kirja sees loeme: ..Rahhulduseks kõigile,  olgo seläbbi teada, et mödaläinud kewwadist  sadik siin ja seal mönnes maanurkas Eestima  kubbermangus, monned üksikud innimesed, parris röugid sanud, mis agga ommetige kergelt  üllelainud ja wägga pissut neid olnud, kes selle tobbesse surnud ja sepärrast sedda koggoniste ühheks katko többekö ei woi nimmetada.  Et agga sedda julgemad wöiksime selle többe eest olla, siis ei woi tohterdamise jauslik kohhus muud, kui agga sedda nöu anda,  kuida se ka jubba suwwel sündis, st iggaüks  ennesele ueste lasseb röugid panna. Röugepanuejatele  saab, kuida se ikka sündinud, ka praego wärsket röuge limma tohterdamise kohtust  ilma maksuta antud, et kohhe wöiwad röugid  panna. Höbbeda weddo. Peterburgi kauba seitung ütleb 7. Septembril üks hea woor höbbedad senna tulnud ollewad. Nimmetud höbbe, ühtekokko 1999 puda, tulli Saksamaalt aurolaewaga ..Willem Tell" meie linna, mis siit jälle raudteed kaudo Peterburgi laks. Tuhhat  puda õlleks meie arwamise järrele 49 tuhhat  naela; arwame nüüd igga nael 25 rubla, siis tulleb se höbbe üks miljon maksma. Narwast. Au-sammas. Sealt linna wannemad ollid ettewötnud wanna kuulsa, Zummala  rahho sees hingama keisre Peetre I. mällestuseks  üht au-sammaft rae-koea platsi peale ehhitada. Kuida wenne kauba seitung könneleb,  on Narma rae-kohhus 25, Oktobril linna koggokonna wannematele teada andnud, et ausamba  ehhituse lubba üllemate polest olla tulnud  ja ehhitus nüüd woib kassile woetud sada.  Peal-kirja tahhetakss nelja kele peal tehha,  se on: wenne-, saksa-, some- ja laddinakele.  Kasanist. Uus koolmeistrite seminar. Tänno sure Jummalale! igga! pool hakkab rahwas, walgust armastama ja pimmedust wihkama,  sedda näeme issiärranis sest, et kolide eest murret petakse ja kõige esmalt sesugguste kolide eest, kus koolmeistrid walmistakse; sest mis aitawad külla ja walla kolid, kui seal mehhi põlle, kes koolmeistre ammetiga tuttawad  ja möistawad lapsi kassulikult öppetada. Kuida Kasani kubbermango seitung könneleb, on ka senna üks koolmeistrite seminar assutud. Essimese klassiga on ka kohhe hakkatust tehtud,  kuhhu krono kullo peale 28 poissi wastowöetud,  kellest 13 talloseisusest; 8 waimulikust  seisusest ja 7 teistest seisusest olla. Se üllem ja pea assi sest seminarist on, kuida selle seminari direktor ommas hakkatuse könnes awwaldanud,  seal koolmeistrid wenne- ja teiste kelede peal ollewa maa-elementar kolide tarbeks walmistada ja nenda öppetuse teel, teist rahwast,  mis hommiko Wennemaal ellab, wenne rahwaga ühhendada. Jekaterinoslawist. Wilja ikkaldusest.  Se aastane wilja saak ei õlle iggal pool 394