täieliko koolide tasbuskirß ülema fostt kohks kätte, paneb- ühest aMst . koolmeistrid ameti peale js laseb ka, kui tarwis, neid ametist lahti, wöttab kaeblusi koolmeistrite üle wasto ja seletab neid ära sa toemetab ning tallitab kõik koolidesse puutuwad asjad. Kooli konseil tuleb aastas kaks korda, iga Uprili ja Oktobri kuul kokku; kuida asjad talitust nöuawad, nenda tuleb siis. ka konseil sagedam kokku. Igas koos olemises peawad köigewähem olema: eesistuja, üks kiriko wöörmündre  herra, üks wallawanem ja üks koguduse  öppetaja. . 18) Ülem kooli kohus tuleb kaks kord aastas  kokku ja nimelt: Zuuli ja Detsembri kuude sees ja siis peawad kõik kohto liikmed koos olema, ega tohi keegi neist puududa; edasi käidama asjade talituste pärast tuleb ta nii sagedaste kokku, kui seda nääwad tarwis olema  d, kus siis eesistnik, üks waimolik ja ilmalik  liige ja ka riigiwalitsuse poolest nimetatud liige peawad koos olema. , Niihästi kihelkonna kui walla koolid on Aema kohto walitfuse ja järelwaatmise al, kes enese al olema koolidele, selle fäädüse põhja pääle säädusi ja kohuste taitmesi annab, koolmeistrid  ameti peale kinnitab ja neid lahti laseb, karmita ma id kooli raamatud pruugitawaks  kinnitad ja kooli asjo seletab. Iga aasta hakkatufes saadab eesistnik koolide ülema ministeriumile  seks antud morm paberi peale, kuida koolidega lugu mööda läinud aastal olnud, arv kirja. IV) Kaebtused ülema koolikohtu üle, lähämad  walitsema senati kohto 1 tepardemangu kätte. Koolmeistritesse puutumad tülid, on riigi seesmise ministre selletada. 2il) Kubermango walitseja saab tarwitawaiv  täädusi koolide üle, rigiwalitsuse pootest nimetatud kohtu liikme läbi, et näha woib, kmda kooli asjad feisawad. mis järele siis näeb kas tarwis olemad, et ise koolisi waatama  lähäb, ehk et üht saadikut enese asemele saadab. v. Koolmeistrite seminaridest. 21) Eesti kubermangu koolmeistrite seminar  koolid, üks neist on Lääne maakonnas Kuda mõisas ja teine Ruke poolsaare peal, Pasleppa mõisas, nendasammuti Kuramaal, Kvkv» MaakosNss Zrmlau mõisas, peawad noori ewangeliumi Lutteruse usu mehi, kes koolmeistriks  tahtwad heita, Me ameti peale walmistama  ja neile tarwitawat oppetvst a«SMa» Seminarkoolide körwas on elementar koolid, kus seminar kooli koolipoisid ühtlase ka peawad  õppima teisi öppetama, mis otse niisamma,  kui seminarkoolid ise, rüütlite kogu poolest  saamad ülal peetud. 22) Seminarkooli koolipoiste õppimise aeg on kolm aastat, mis kolme klaösise saab ärajagatud.  23) Seminar koolid seisawad, otse niisamma,  kui teised koolid ülema kooli kohtu walitsuse  ja ühe kuratoriumi juhatuse al. Kuratoriumi  liikmed on: Eestimaa kubermangus, kooli direktor ja rüütlite kogu poolest walitsetud  liikmed; Kuramaal jälle rüütlite kogu poolest walitsetud kurator, rüütlite möisade kohane koguduse õppetaja ja seminar-kooli direktor,  keda ülema kooli kohtu poolest, akkademi  asjadega tuttaw ewangeliumi LutterusZ usu mees, walitsetakse. 24) Seminar kooli koolmeistred saawad kuratoriumL  poolest, nnsugustst meestest, kes suurema  koolide peal öppetuse al olnud, walitsetud  ja ülema kooli kohtu poolest ameti pääle kinnitatud. 25) Peale selle on kura torm mi kohus: 1) Seminar kooli-lapsi wastowötta ja lahti lasta» 2) Neile, kes oma kooli õppimist saa! lõppetanud,  tunniskirsasi anda, et ewangeliumi Lut' teruse usu rahwa koolide koolmeistriks wöiwad hakka ta. 3) Selle eest muretseda, et seminar koolis head ja kasuliku kooli öppetust antakse. 4) Et saal head kooliraamatud pruugitawüks on. 5) Kooli öppetuse jagamine koolmeistriks keskes. 6) Selle kooti kassa walitsus, et summad, mis senna antud, kasulikult pruugitud  saamad. 7) Seda wäljamöttclda, kuwa ja mil wiisil kool kõige kasulikumalt wöib tööd teha. 26) Semi narkooti faawad aga need poisid wastowöstud, kes juba 56 aastat wanad ja wüstowötMine sünnib aga ükskord aastas ja nimelt igakord enne kooli öppetuse hakkatnst. 27) Seminarkoolis faawad alamal nimetatud  asjad öppetatud: Nsu öppetust, pädagogiko  põhja öppÄWft, wene ja saksa keelt, 218