aga ometi mitte selle paale waadata, kui palju, waid kui häästi lauldakse. Esimeses jaus leiame üleüldse 17, teises 21, kolmandamas  25, neljandamas 26, wiiendamas 25 ja kuuendamas jaus 27 laulu, nenda et kõigest  kokku 141 laulu on. Neist 141 laulust on 22 kiriku laulu. Rahwa laulude kogu selle wastu on hoopis suurem; kunstiviisidega ühte kokku on neid umbes 126. Nende seas on Eesti, Soome, Saksa, Wene, Itaalia j. m. rahwaste wiisisid. Nii häästi kokku säädimise, kui ka keele poolest on raamatud wäga tulusad. Kui keegi raamatuid laita tahaks, siis wöiks see ehk sest tükist sündida, et raamatutes wäga palju ühe häälega laulusid on, kuna nüüd rohkem häälel laulda püüdakse. Ometige katsub wäljaandja  ennast selle poolest wabandada ja ütleb  : ..Mitte koolile, waid elule peab õpitama.  Seda nõutakse õigusega; sellepärast peab koolis suuremal osal ühe, kasinam kahe, arwaste kolme ja nelja häälega lauletama. On wäga ilus, kui ühe häälega häästi lauletakse."  Kuidas lugu sellepoolest tõeste on, jääb asja tundjate arutada, aga meie omalt poolt peame nimetama, et wäljaandjal seda tunnistada küll oma jagu õigust on olnud. Meie loodame kindlaste, et meie koolid pea seda kasu ära tunnewad, mis neile ..Kooli Laulmise raamat" pakub, ja igal pool teda sõbralikult ja lahkeste wastu wötawad. Kui see sünnib ja mõistusega õpetust antakse, küll siis laulmine edeneb ja paremat wilja kannab, kui seda siiamaale näha olnud. Omalt maalt. Pärnust. Ees ci keele näitemängust  ja kurdi kõnest. Kuda üleminewa kord juba nimetasime, mängisiwad Pärnu Eestlased  24. Sept. ..Pärmi Jaagu unenägu" Eesti Aleksandre kooli hääks, ja 1. Oktoobrel ..Saaremaa onupoega" ja üleüldise soowimise paale teist korda ..Pärmi Jaagu unenägu" Wändra tummade kooli hääks. Kuda juba enne nimetasime, et esimese korra mängimise poolest weel midagi soowida üle jäi, siis läks fee teise korra roaga häästi. Nii palju kui teame, on tummade hääks siiamaale wäga wähe ohwerdatud, ja sellepärast peab meie Eestlasi selle kasuliku ettewötmise poolest wäga kiitma. Wändra õpetaja Sokolowski on paari aasta eest küll Saksa seltsides kõnet teinud ja abi palunud, aga siiamaale ei ole see lootus weel mitte täide läinud. - Tummade kooli õpetaja  J. Eglon oli seks korraks ka isi Pärnu tulnud ja tahtis näitemängu hakatuses mõne sõna tummadest rääkida; aga et see sääl sündida  ei wöinud, andis ta seda meie lehesse, kust lugejad sõna sõnalt, nii kui ta tegijast loodud  on, nüüd leiawad. Siin ta on: Kurdi kõne. Kuulsin kurti könelewat, Tumma töistel töendawat: Kui ma olin lapsukene. Kätel kanda nödrukene, Siis mind ema ellast hoidis Tuhat korda suud mul andis, Seisis sängi ette püsti, Panni omad käed risti. Rind siis emal tõusis, wajus, Wärin huulde, ümber naus. Pales paisus nutu hoog. Silmist langes wete woog. Paad ta minul silitas Ohkades end waigistas. Aga minu wennakeisi, Ühest kännust wösukeisi Ema röömul toimetas, Naeru näu! mängitas. Miks see lugu nõnda oli? Sagedast mul meelde tuli. Asjata ma nõudsin otsust Nutu, naeru lõppu, algust. Pimedus mu waimu silmas Warjas käiki terwes ilmas. Taewast nägin tähti paistwat, Aasad, põllud õilmes öitswat. Kust need tähed senna saanud, Kes need lilled ehitanud? Tähte olust, lille ilust, Ei mul keegi annud otsust. Tööde kallal mitu pääwa Inimesed nägid waewa. Wanad riided nendel seljas, Higi otsa pääl neil wäljas. 342