HiSpaniamaalt. Mrr elkulamin e. Könnelesime wimati sest, et wiis meest kunninga ello kallale tikkunud ja temma tõlla peale, kus ta omma abbikasaga sees istunud, lasknud, agga õnneks ei olle kulid trehwanud; seal janud  siis ka kohhe mönned mehhed kinni tabbatud,  kes kohto üllekulamise alla jäid. Nüüd olla kunningas kohto herrale, kelle holeks assi janud, käsko andnud, kõik muud tallituse asjad omma abbilise holeks anda ja issi temma mõrtsukate  asja järrelkulada, et assi ruttem eddasi lähhäks. Hispania sadik, kes Parisis, olla kunninga Amadeusele önnesowimise kirja läkkitanud,  kus sees agga üks koht wägga tähhelpannemise  wäärt ja nimmelt: «kaunis rohkeste  temma ammeti wendast/ paljo surema seisuse Prantslasi, ka paljo Hispaanlasi, mitmesuggusest  seisusest, agga mitte Alwonsitesi, olla sadiko jure kokko tulnud, et omma wastomeelt  selle hirmsa töö wasto tunnistada" j. n. e. Nende sonnade sees arwatakse üht salla asja ollewad, mis wast ühhe issiärraliko, agga kindla põhja peal seisab, sest et sesamma sadik jubba enne Parisist Hispania rigiwallitsusele  teatanud, et pahha nõulised ettewötnud, kunninga ello kallale tikkuda. Inglismaalt. Keeldus. Et Wenne ja Saksamaal siin ja seal ellajate többe likumas,  sepärrast olla sealadne rigiwallitsus ärrskeelnud,  Wenne- ja Saksamaalt ellajaid sisse tomast. Wiitse präsident Forster arwab, et se wast Saksa rigiwallitsust wöib pahhandada, kui sealt ei lubbata ellajaid Jnglismale tua, ja käsknud sepärrast sedda teed lahti jätta, agga  Wennema tee pannakse ühhest aeast ellajate kaubaga kinni. Uemad sõnnumed. Pernust, 2. Augustil. Eila hommiko warra on meie linnas wägga kurb assi sündinud,  kaks töömeest, kes konsul Bremen maea jures mürisseppa töös olnud, olla kõige tallasitega  üllewelt teise korra pealt mahha kukkunud.  Üks neist olla wägga suurt wigga sanud, arwatakse kaela- ja selja luud katki ollewad  ja kardetakse, et temmast kül ennam ello- loma si tahha sada, ta olla kohhe piddalisse widud, ei õlle ka ennam suurt räkinud; teisel  ei pea suurt wigga ollema. Immeks on panna, kuida tallasid nende kahhe al ollid kokko langenud, mis ommetige enne sedda kümmekond töomehhi ja arrutumaft telliskiwwa  ollid kandnud. Tsirkus Wolff ei woi wist sandi tenistuse ülle kaebada, igga öhto on se seltskond ohto kello kahheksast künni liggi kello ühheteistkümneni  ammetis ja rahwast peab iggakord oige rohkeste pealt watamas ollema ja need, kes sedda näinud, kidawad wägga kenna ollewad. Kuida kuulnud olleme, tahhab se seltskond weel näddala päewad sia jäeda, kel siis lust, woib weel watama tulla, kui ta aeg sedda lubbab. Ei la öhto teggi Pernust läbbi reisia W. Heinrichsen meie parkis kenna tullewarki, mis meie ühhe issiärraliko wea parrast issi lähhemalt  nähha ei wöinud. Kes sedda watamas käinud, ütlewad wägga kenna olnud oÜewad, agga üks wigga ommetige seal jm es, ja se olnud, et ruttu st otsa lõppenud; pealt watajate  silmad olleksid rohkem nähha tahtnud. Nlshni-Nowgorodist, 26. Zulil. Oka jöe peal on praego hirmus tullekahjo, umbes 46 lodja ehk parki seiswad lama tulles. Et seal wagga paljo kergeste tuld wötwad kaupa, nenda kui elli, raswa ja poomwillo lähhedal seismas, sepärrast on karta, st tulli weel eddasi  saab minnema. Teine tepeshe mis hiljem sadetud, könneleb: Tänna enne lõunat kello 1 1 peäsis tulli Oka jõe peal seisawa parkide pea! lahti, mis kõik kaupa, mis jubba kaldale olli kantud, ka tuhhaks teggi. Ka on karta, et tulli jäärmargi tutti saab hakkama. Liwadiast, 25. Zulil. Suur keiserlik Majestät Keisre Herra, on keiserliko kõrguse Suurwürsti Wladimir Aleksandrowitshiga tänna  kalli terwisega sia jõudnud. Nishni-Nowgorodist, 26. Zulil. Eilases  tullekahjus on Oka jõe peal ärrapöllenud 56 parki, 16 parseni (?) üks suur riit mattist ja kaks maea; tulli ön nüüd kustutud, nenda, et furemat kahjo ennam karta ei olle, agga kõik kahjo arwatakse üks miljon rubla wäärt ollewad 259