14,000 kuldnat kui Peetruse penningit,  mis ülle wannake oige lahke näo teinud. Prantfufemaalt. Bazaine kohto otsus. Prantsuse rahwas nõuab nüüd köwwaste  inmmese werd omma süddame hawa peale, mis wimasest Saksa Prantsuse söaft weel wallutab;  ei mitte ükspuhha, kelle werd, waid kõige surema Prantslase werd. Södda on ammugi löppetud, söakullu tassutud, nüüd peab söakohhus nende peale kohhut mõistma, kes selle polest süüdlased, et wöit Sakslaste pole janud ja nemmad ni suurt häbbi. ja kullu piddand  kandma. Rahwa arwamise järrel peawad  seal nwnned sured mehhed Judase sarnatsed  ollema, kes omma rlki, nago Judas Issandat,  ärra münud ja need peawad nüüd ommast  tööst andtna. Kõige essimene olnud  neil marshal Bazaine kassile wötta. Kui nüüd mitto kuud aega temma asja ollid järrel kulanud ja kes teab kui palja tunnistus-mehhi üllekulanud, on nad nüüd omma üllekulamist temmaga löppetanud ja sedda otsust andnud, Bazaine peab omma au nimmedest lahti ja surmatud sama. Sesamma söakohhus agga, kes tedda dlli surma mõistnud, olla wabbatrigi  präsitendile palwe kirja saatnud ja tedda pallunud, Bazainile temma ello kinkida ning tedda ta sü pärrast wangi panna, mis präsivent  ka teinud ja olla tedda ta aunimmedest lahti ja 20 aasta peale Margaretha sare peale wangi mõistnud; sellega ei tahta marshal Bazaine  mitte rahhul olla, waid öölnud, kui ta surma wäärt süüdlane, siis tahta ta ka hea melega surra. Kuidas nüüd assi saab jäema on weel teadmata. Sedda kuulda, et se, nende arwates suur kelm, surma mõistetud, saab Prantsuse rigi rinnad jälle lahti teggema, et lahkeste ja ilma waewata hingata, saab; ta on nüüd sedda suurt süüdlast, kelle kaela kõik sedda suurt süüd ja häbbi, mis se södda selle rigi peale tonud, woiwad lükkata, leidnud ja temma saab nüüd omma tenitud palka, agga teised kelmid puggewad kui hired, ilma karristamata  lõksust wälja. Üks auus mees kirjutab  sealt: Eila käisin ma mitmes kohtas, kus rohkeste töömehhi koos olli, agga iggal pool olli suur römo kärra selle ülle, et marshal Bazaine  surma mõistetud, nüüd sada ta omma palka, mis ta olla teninud; pöllastamist polnud  kussagil kuulda, waid paljo ennam on sedda kartust kuulda olnud, ehkwahhest pörab Mak Mahon mõistust ümber» Siis olla ka sedda sockimist kuulda olnud, et temma surmamine  saaks künni tullewase aastani eddasi lükkatud  ja siis Mets linnas täidetud. Ülleüldss arwab mees sedda, et Bazaine protses ja kohto otsus sedda näidata, et kõik häbbi, mis Prantsuse  rigi peale selle söa läbbi tulnud, nüüd Saksa rigi kaela langeb. Inglismaalt» Walese printsi ja printsessi reisist. Kuida Londonist 24. Nowembril kirjutakse, peawad Walese prints ja printsessin 29. Detsembril Peterburgi, Edingburgi  hertsogi ja Suurwürstina Marie Aleksandrowna,  laulatuse pühhitsusest ossa wötma reisima; kuida kuulda, peab kunningana Wiktoria  kojo jama, ei woida sest pühhalikust asjast  ossa wötta. Inglise seitung ..Temes" ütleb Konstantinopolist telegrahwiga sönnumid sanud ollewad, et wanna Sultan ueste käskõ andnud, et söa wäed Shukast peawad ärratullema,  egga koggoniSte mitte neile sugguarrudele,  kes Inglisse kaitsmise al, kahjo teggema. - 25. Nowembril kirjutakse Londonist, et nemmad Ohto-Ähwrikast sönnumid sanud, mis ülle Lissaboni tulnud, et Ashanti rahwas, kes seal ni paljo tülli ja pahhandust teggid, nüüd taggasi tagganemas olla. Jrimaa wäggede üllem kindral Wolselei, kes kolla többes raskeSte  haige olnud, peab nüüd parremaks samas  ollema, agga paljo ohwitserisi peawad praego ses többes alles maas ollema. 413 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno linna wogtei- kui anuneti kohhus annab kõigile neile, kes siin linnas ammeti töödega omma  pead toidawad ja tnllewal 1874 aastal sedda nendasammoti tehha tahtwad, se läbbi teada, et onuna ammeti lubba kirja Detsembri kuul s. a. ennestele peamad murretsema, jättab ta agga sedda teggemata, siis langeb temma omma hiljema murretsemise  pärrast sellesamma üllemate polest kinnitub  trahwi alla, kui need, kes ommale koggoniste lubba tähte põlle murretsenud. Pernus, wogtei- kui ammeti kohtus 28. Nowembril  1873. -' Oberwogt Groot. M.687. Sikretäri assemik H. Berg. i