löppetab wimaks ello päiwi. Temma wanuakese  termis olla sedda puhku jälle oige waene, agga ommetige olla tohtrid Antonellile, kes temma parrast tohtrite kaest jarre! kulanud, mis nemmad arwawad, öölnud, et selkombel, kuida luggu praego, ei pea ellokartust ollema olgo et pallawus jure lööb, siis on nenda kuida ta on. Tohtritel olla agga üks kartus temma  parrast, et se haigus tedda wöida metest seggaseks tehha, issiärranis siis, kui pallawus ta peale tulleb, mis eest lummal hõidko. Hispaniamaalt. Lahhing ist. Teadlane  ammetlik seitung ..Gaceta" konneleb ühhest  lahhingist, mis Karlistlaste ja wallitsuse söameeste wahhel olnud, kus jures Karlistlaste poolt 80 meest söaplatsi mahha janud ja 30 meest mangi wöetud nende seas ka mitto ohwitseri. Sesamma seitung konneleb ka ühhest ringkirjast, mis ta wäljaspoolt asjade tallitajatele, wöera rikides, kirjutanud ja kus sees ta neile awwaldckb, et rigiwallitsuse püüdmine ja sowimine olla, rigi seestpolist ollikut korra peale saata ja et nihästi rigi seespoline, kui wäljaspoline, se on Kubas ollew södda saaks löppetud ja üks kokko leplik ello ja ollemine jälle assemele astuks. Santanderist kirjutakse 28. Mail, et Karlistlased  Witoria ja Miranda wahhelist teed kinni pannud , et kegi ei pea läbbi sama ja põhja põline rigi wäggi on Logrono ja Tawalla  linnad ümber piranud ja kinni pandud. Kindral Konha ja Karlistlaste üllema wallitseja  wahhel on praego kauba teggemised ja läbbi räkimised raudteede pärrast, mis Mirandast  künni Prantsuse piri peale lähhäwad, et need saaksid jälle lahti tehtud ja siis ka allati  saaksid lahti petud, et iggaüks keelmata sedda teed woib käia. Santanderist kirjutakse 29. Mail eddasi ja sealt on nähha, et rigiwallitsus 25 pataljoni  wägge 12 suretükkiga Karlistlaste wasto, kelle wäggede arru paljo surem, Estella lähhedale  ommale kindlat paika wallitsenud ja senna kantsid üllsslönud, kus neid odata tahtwad  ja ossast marsiwad rigiwallitsuse söawäed Tawalla pole. Kindral Konha, kes nattuke häddine olnud, olla jälle üsna terwe. Kauba hinnad. 0-linno, perkpund 42 rubla- Hoows-v-linno, perkpund........... 47 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad „ Nissud, tsetwer II „ Rukkid, kui head „ Odrad, kui nendasamma 7 „ Kaerad „ Hea wöi maksab leisik „ Kartuhwlid üks wak 60 kopp. Punnane sool 840 „ Walge sool 7 rubla. Heringad makswad püt 15 „ Wäiksed heringad 10 „ Räimed makswad „ Kiwwi söed püt 170 kopp. Raua leisik maksab 130 „ Tubbaka leisik mak5ab.............. 220 „ Muidogi teada, on need hinnad keige parrema kaubade eest. 199 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) . Perno linna kassa kollegium annab seläbbi awwalikult  teada, et Sauga mõisa politsei, tännasest  päewast sadik, mitte ennam kassakollegiumi käes ei olle, maid Üllaste mõisa rentniko Rein Hell manni kätte on antud ja sepärrast siis iggaüks, kellel Sauga mõisa politseiga middagit teggemist, selle polest otse kohhe Sauga - Üllaste mõisa peawad kirjutama. Peruus, kassa-kollegiumis, 6. Junil 1874. W. 281. Z Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et se igga aasta petaw Heina Maarja laat, tännawode  2. ja 3. Julil, Üllejöe allewis, manna tuttawa  kohha peal, saab petuv. Pernus, politsei-kohtus 13. Junil 1874. Politsei-kohto pea-wannem Groot. «N 953. Sikkertär E. v. d. Borg. Z Kõigekõrgemalt, aastal 1872, kinnitub wilju põllude kinnituse selts Zakor Moflwas müttab köigesuggu wilja põllude kinnitust rahhe eest oddawa protsentide eest wasto. Lähhemat teadust annab Pernus ja siin ümberkaudo, mollitud  agent R. A. Lantzky. . ks hästi kaswatud ja kolitud pois, kes ramato Il trükkimist tahhab õppida, wöib õppimise kohta leida Pernus Bormi trükkimaeas.