laew terwe kuu aega paigal seisnud ja mehhed  olla merd sure holega siit ja sealt ärramöetnud  ja temma süggawust ning põhja järrel  katsunud. Kurski st. Rööwlitest. Need linnukesed  lähhäwad issiärranis meie aeal wägga julgeks ja üsna häbbemataks, nenda et nad keddagit ennam ei karda egga häbbene. Wenne seitung „Golos" konneleb nende häbbemata julgusest, mis nad hiljuti Kurski-Moskwa raudtee  äres, ühhes warjuliko kohha peal seisawa raudtee jama maeas üllesnäidanud ja issiärranis  sepärrast, et reisiate pilletid ja rahha, mis sissetulnud, nende su pannud wet tilkuma  ; nad sowinud neid heamelega enneste kätte. Ühhe! päewal olla terwe seltskond, kõige sugguste söariistadega ehhitud, jama maea peale tulnud ja peale selle, kui kögi ukse ollid lahti murdnud, siis sealt sedda wötnud, mis neil kõige parrem suu pärrast olnud. Sealatsed  ammetnikud on ommad uksed, nihästi, kui se ial woimalik olnud, kinni ramminud, et kutsmata küllalised sisse ei peäse; seal olla telegrahwi ammetnikul korraga mele tulnud, sedda, mis neil praego tülliks, Kurski wannematele  teada anda, kust ni kohhe, üks issiärralik  mässin meestega ärrasadetud. Mässin tulnud  weel õigel aeal senna ja shandarmid piranud  nikohhe jama maea ümber ja rööwlite seltskond wöetud wangi. Kohto ees olla mehhed  ilma kartuseta tunnistanud, et nad lühhike  aeg enne sedda, selle lühhikese maa peal, kaks ivnimest olla ärratapnud. Warshawist. Testamentlik lubbadus.  Seitung ..Wenne Znwaliden" ütleb Warshawist neid rõõmsaid sönnumid sanud ollewad, et seal hiljoti üks kaupmees ja wabrikant,  nimmega Johann Willem Knol, ärrasurnud  ja üht kaunis suurt kaptali - liggi 3V tuhhat rubla, omma tehtud testamendi läbbi, kolide ja mu kassuliko assutuste heaks lubbanud. Peaks sesuggune assi ka teiste rahhameeste süddamid ligutama, omma korjatud  koppikaid, sellesarnaste hea asjade tarbeks andma. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Waidlemised. Muido ööldakse ikka: rummal rahwas waidleb ja aeab omma punni, agga ei sa issi arru, mis temmale  kassuks woi kahjuks on. Egga Saksama  rahwas siis rummal rahwas põlle, neid ööldakse ommetige tarkuse teel kaugel meie rahwa ees ollewad ja ommetige ajawad nago tõrked lapsed omma punni. Seal anti mödaläinud  aastal uus kirriko seadus wälja, agga selle kallal on praego ni üllema kui allama suggu rahwa jures paljo wasto seismist ja wasto waidlemist ja issiärranis teeb ka wanna paawst suurt karra ja ei arwa ühhe rigiwallitsusel  polegi sedda melewalda ja wöimust ollewad,  kirriko asjusse putuda ja ennast senna sekka seggada; kirriko asjade tallitus, katoligi uskus, olla aina temma assi, sedda nenda seada, kuida se kõige parrem on, olgo siis, kas parremat wöi pahhemat kat. Teine assi, mis neil weel käes raiuda ja söddida, on öppetaja vi Südowi assi, se on, et piiskopi kohhus tedda ammetist lahti lasknud. Esmalt olla ta omma koggoduse hinged üht palwe kirja rigiwallitsusele  kirjutanud, kus sees nad palluwad nende öppetajat, kes neile selget Zummala sönna kulutanud, egga ialgi selle wasto walle öppetust põlle öppetanud, neile jälle taggasi anda ja teiseks on ka hulk öppetajaid sedda nõudnud, et ta jälle ammeti peale saaks pandud,  ehk muido peawad ka nemmad endid ammetist  lahti wötma. Ehk neil p oli tika asjus muido suurt teggemist põlle, siis on neil omma seestpiddise asjadega mõnda tallitust ja melepahhandust.  Nende parlamentis on jälle ommad  waidlemised, mis jubba issiennesest ühhe sure asja tallituse jures teisite ei woi olla, sest paljo päid ei mahho ial hästi ühhe kübbara alla, ja hulga mõtted ei mitte ühte kotti. Austriamaalt. Tallitust? takkitus. Kes issi jubba monni päew ma peal ellanud, teab sedda wägga hästi, et surm ühhes maeas tööde takkistust toob, ja kõik muud teggemised  senniks seisma jäewad, künni surnud temma  rahho kambri, se on mulla põue on widud.  Nenda on ka surm Austria keisre lossi uksest sisse astunud ja wanna keiserinat Karv- 73