Perno Postimees ehk Näddalileht M/? WH 1876 WeessAs, reede 21. Mail.^ aasta. Peruo Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis Mne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wõimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus L rubla ZO kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. NegiSter: Wastus, mis Nr. 20 pooleli jäi. Teine wastus kiri. Omalt maalt. Riast: Õnnetusest rumaluse läbi. Keisre Herra reisist. Tartust: Laulu pidust. Eestimaalt: Eksam. Peeterburgist: Kaks paha sõnumit.  Telegramm. Taliwilja pöllude seisusest. Warshawist: Koolmeistrite palga suurendusest. -- Lublinist: Kes tegi? ise tegi! Wööralt maalt. Berlinist: Suured wöerad. Austriamaalt: Iseenese tapmisest.  Türgimaalt:  Salonüi pahandusest. - Kreekamaalt: Pahandusest Salomkis. Kostainitsast: Taplustest.  Mõnesugused  fvnumed. Kiriku sõnumed. Wastus, mis Nr. 20 pooleli jäi. J. K. kirjutab edasi: ..lakkude (!) wahed faiwad oreli Mänguga täidetud. Mängija ei olnud mite õppinud ehk kunstmängija, waid õppimata ja üsna looduse järele mängija." Missugune uus säädus ei paista neist ridadest igale Ühele silma, W wähagi pitkemalt mõtled?  Z. K.l näitab nöuü olewat, maailma Mamaalist olekut täieske ümberlükata ja uut asemele säädida. Mängija olnud õppimata ja mänginud looduse järele. See annab selget  otsust, et seesugused mängijad, kes õppinud,  ehk, kudas J. K. nimetab, kunstmängijad,  lõo du s e was t u mängima peaksiwad. Wäga ime! Kõik, mis maailmas on, astub, kui ta otja saada ei taha, lo ö d use ju hi l edasi ja saadab nenda enesele alguse! pääle pandud ülesannet korda, kudas loodust sund seda nõuab, kunstmangijad aga, kes l o oduse was t u mangiwad, lähwad oma asjaga edasi ja saawad päälegi weel kiidetud. Wöimata! Looduse sund on see, kes kõik edenema ajab ja ennast elust Ugitötta saatjaks pakub, et elu ülesannet hoolega toime sobitada ja wöidu krooni õige tegewiku järele pärida.  Mängija  olnud õppimata mängija. Mis ja kui palju wöib seesugune mängija mängida, kes mi te öpinud ei ole? Et tal tarwilik tundmine mängimises puudub, ei oska ta muud mängida,  kui looduse wastu, see on sedawiisi, kudas meie igast Karja Jütsist ja Zttsist igapääw  näha wöime, kui teda oreli paale mängima  paneme. Kui nüüd J. K. kirja järemängija  jakkude (!) wahel õppimata looduse järele mängis, awaldab see, et mängija niisugune  olnud on, kelle sarnast weel enne maal ilmas olnud ei ole; Iga õppimata mängib, nagu nimetud , looduse wastu ja wöib alles harjutusega looduse järele mängida, jakkude (!) wahelt mängijal oli aga seesugune and, et ta ilma õppimata looduse sunnil looduse