Et „talumaade müimine" Vähemaks jäänud, kui se mõne aasta eest oli, on tõsi küll. meie ei arwa aga mitte, et nimelt meie Tallinna maa mehed selle üle wäga kurwad oleknwad. Mõne aasta eest müidi Eestimaal palju kohtasi, rohkemat jagu nendest kohtadest on aga wõerad ostnud ja sellel aeal olid rentijad, kelle sugu kääs need kohad sagedast juba põlwest põlweni seisnud, kahtlaseks minemas, kuuni mõisaomanikudel  himu kadus kohtasi wõerastele müija ja se asi nüüd küll paar aastat pitkemini sigineb, selle asemel aga ka wanad sugud paigale jääwad, künni nende jõud ja nende julgus niipalju kosund  on, et ise osta usaldawad. Siiski on igaühel, kes meie maad ja meie rahwast selgeSte tunneb, teada küll, et rohkem talukohtasi müia pakutud kui ostetud on, ja et ka nüüd rohkem pakumist kui oftmift leitakse, mis aga koguni mitte seismas ei ole, kuida iga Maawalla kuulutaja" lehe pealt lugeda wõib. Kes aga meie talurahwa asju tagasipidi minema ütleb, se ei tunne maad ja rahwaft mitte. Rendid lähemad küll kõrgemale, seda lähemad aga maawiljad  ta loomad mida maa kaswatab, weel rohkema möeduga, ja mis on siis meie juures wiimse aastate sees odawamaks läinud, ehk ka wanna hinna peale seisma jäänud. Sellel asjal  on aga weel teine põhi. Kruntipanemine on nüüd enamist lõpetud. Selle töö kulud olid suured, pealegi mõisades, kus palju kohtasi Väljaehitud  saiwad ja rentijatele ühe ehk teise tüli ja ühekordse kahju eest palju tasumist maksetud sai. Nüüd, kus ostmised seadmised täidetud ja lõpetud, nüüd on nende kohtade sissetulemine kahe- ja kolmewõrdseks kaswand, ja mõistlik rentija küll ei pane seda isegi imeks, kui mõisaomanik  oma endist kulu, ühegil wnsil tagasi nõuab, pealegi kus se raha. mis kruntipanemise juures wäljaläks, mitu aastat intressi ei annud ja kohad silmanähtawalt nii palju paremaks saanud, meie raha aga alwemaks jäänud on, kuida igamees teab. Kui meie ennast nuud elawa liikumise üle meie Eestirahwa kesklS rõömustaine ja kõige oma südamega ' rahwa kestis äratab ja kosutab,  siis soowime ka, et waimustud kõnelejad mitte üle jõu ei tee, ja rahwa kasu nõudes asju oma kõne sisse ei punu. mida nemad aga wäljaspoolt  mnnewad, siis wast saamad edenduse kõrwas ka rahu ja sõbrnstus kosutud, mis meile meie waraudust maitsemaks teemad ja ilmaelu ülemad ehted on. Tallinnast, 27. Leikusekuu paawal. Heile, Majeftätide Keisri ja Keisri Proua kroonimise pühal said Liuna Ewaug. Luth. usu kirikutes ja Preobrashenski kirikus tänupalwed peetud. Pääwa üle oli linn ja olid laewad lippudega ehitud ja õhtul linn särawa tuledega walgustud. 25. Leikusekuu pääwal. Kange torm, mis ka siin mitu pääwa kestis, on Peterburgis suurt weetõusmist sünnitand. Juba 23. s. k. pääwal oli wefi 5 jalga üle keskmise seisuse tõusnud ja tõusis edasi, nenda et uulitsad mahutama  laenete all seisid. Sadamast wõisid reisijad üksi aga wenedega linna saada. Suured  puud on mahamurtud ja katuksed p mustud, nenda ka ühe wabriku kõrge auru - korsten; katusekillud ja puu-oksad olid igal pool maas. Abimehed olid paamad ja ööd abi tegemas. Elu ei ole ükski kaotaud, haawatud on mitmed, langema katuse - platide ja muude majatükkide läbi. Rohoaedades on wäga palju sündind. Tar t-u st. Keisri MajeNti poolest on Riamaa wize-kuberneri läbi Tartu linna peamanemale  käsk tulnnd Eesti teise laulu- ja muusikupidu osawõtjatele Kõigekõrgemat tänu awalda, oma kõigealandlikuma trumvuse tunnistuse  eest, mida 22. Jaanikuu pääwal linna peamanema telegrammi läbi Keisri teada toimendud  sai. 25. selle kuu pääwal sai Tartus Balttmaa  tulekustutaja seltside uõupääw peetud, kol- mas mis üleültse peetud on. Neljas uõupääw saab Tallinnas peetud, präsidentiks on professor Erdmann, wize-präsidentiks Tallinna sündikuS  W. Greiffenhagen walitud. Kuida Leitung sür Stadt und Land" kirjutab, ilma et wastust oma peale wõtab, saada kuulus ieitenaut 8., kes Dünaburgis tulekustutaja seltsi awalikult laimas, kohtu alla antud. Warshawift. Leikusekuu 18. pääwal wöttis Keisri Majestät Belwedere palees Preussi ja Austria saadikud wasta ja sõitis kell 12 Greeka - õigeusu kiriku. Kell 1 pidas Keiser suure rewüe üle kõige wäe, mis Warshawi ümber seisab ja käis siis kindral-kuberner graf Kotzebue juures. Pärast lõunat kell BVz oli Keisri Majestät teatris ja sõitis kell 11 Belwedere  paleesse tagasi. Kõik linn oli lippudega, tekidega ja öiedega ehitud ja kui õhtu tuli, tuledega walguStud. Paksud rahwahulgad täitsid  uulitsaid, kus Keiser läbiläks. 19. s. k. p. homikul kell 11 oli Lazienki palee kirikus Jumalateenistus ja selle peale kiriku - paraad, millest gardi-ulaani rügement ja Grodno gardihusari  rügement osawötsid. Kell pool 3 pärast lõunat käis Keiser kindral-kuberuer graf Kotzebue  praut waatamas ja tagasitulles kurttummadeja  pimedate kooli ja Aleksandra-Maria preilnate kooli, kust Majestät kell pool 5 Belwedere paleesse  tagasi jõudsid. Kell 6 oli suur lõuna ja olid senna kõik Keisri saatjad kutsutud, nenda ka ülemad kindralid, kohtute ülemad, ülemad linna rahwas ja wõerad saadikud. Kui esimesel  pääwal. nenda oli ka teisel linn uhkeste ehitud ja Keisri Majestät sai igal pool suure rõõmuga teretud. Ametlikult antakse weel teada: Leikusekuu 22 pääwal kell 8 homikul sõitsid Keisri Majestät ja ühes Smmvürstid Sergei ja Paul Aleksandrowitsh ja Dmitri Konstantinowitsh  Warshawi-Brombergi raudtee peal Aleksandr  owo jaama, seal Saksamaa Keisriga kokkusaama.  Kell 1 pärast lõunat jõudsid senna. Kell 3 pärast lõunat jõudis Saksamaa Keiser Aleksandrowo iaama woetud, kus juures uks jagu Peterbnrgl grenadiri  rügementift „Kuningas Friedrich Wilhelm  III," auuwahi ametis oli. uuramaalt, Bauske ümberkaudselt inaalt saab „Bal t. Wochenschr." kirjutud: „Et küll Heinakuul rohkest wihma sadas, on härjapea heaste kokkusa adud, ja kui ka siin ja seal headuse  poolest p uudnst on, siis on se rohke saagi läbi igalpool asutud. Wihm on ka weel seda kasu teinud, et hädaline igal pool jõudsast kaswis  ja lojustele ja hobustele hea sügisene karjamaa  saab. Heinategu on sageda wihmasadude läbi wiiwitud ja mõnes kohtas saab ka nüüd weel heina tehtud, aga kas.v oli hea. Wilja juures näitab rohke wihma kasu ja kahju ühewäärilised  olema. Talwwiljad, rukid ja nisud on .lalise wihma läbi kahju saanud, pealegi rukis ou waewaline, õlgi saab küll rohkeSte, aga tera on enamist weike ja kortsuline. Ka talw nisu ou kahju saanud, terad on kuiwetand ja mitmes paikas on rooste suurt kahju teinud. Rukis sai hea ilmade mõnul heaste ja usinaste kokkupandud, nisukorjamine aga minewal nädalil wihma läbi takistud. Suurt kasu ou wihmad suwiwiljale teinud. Kõige pealt loodetakse rohket  odrasaak!, aga ka kaerad ou head ja suwinisud  laitmata. Linad on enamist igal pool wihmast kasu saanud, ja on uiiheaste hea lina-, kui ka seemne saaki loota. Kiskumise eel olid küll kõige paremad linapvllud wihmast ja kangest  tuulest sasitud, aga pärast kiskumist oli näha, et kõrred ega kuprad midagi häda saanud ei olnud. Warane külm oli igalpool parem kui hiline. Kurwad näitawad meie kartuhwlipõllud wälja; haigus on ennast wäga wäljalautand. Seda häda wõis aga juba ette näha; Märjad aead kaswatawad seda seent, mis kartuhwlehaigust  sigitab/' Moskwa st. Nende pääwade sees on 84 wangi, rohkemast osast noored mehed, kes mitme- suguste süüde pärast walitsuse wasta. sõeakohtu läbi muist wangitöö alla, muist Siberi koloniidese  mõistetud oliwad Moskwast Nishni-Nowgorodi  raudtee peal Siberi wiidud. Wangid saiwad, kuida „Russ. Wed." kirjutab, 42 wankre peal wangihoonest, tugema wahi all raudtee jaama wiidud ja wangi-wagoni sisse saadetud. Wangitöösse mõistetud mehed oliwad wangiriides teistele oliwad nende oma riided jäätud. Tee peal on nende Vangidele kolmkord nii palju soldatid wah iks seatud, kui seda muidu tehakse. Nowgorodist. 22. selle kuu paamal on Solowjewi paberiwabrik, kaks wersta linnast eemal, ärapölend. Üks pealtnägija kirjutab sellest tulekahjust nii weidraid asju mis kibedat soowimift  äratawad, et pea ka seal ja teistes Wenemaa linnades priitahtlikud tulekustutaja- seltsid elusse tõuseksid. Kahju arwatakse 200,000 rubla peale. Nertsh in skist , 12. Heinakuu pääwal. sõnumite järel on Nertshinkis mitmeaastase  Viljaikalduse läbi näljahäda. Wiljahind  oli juba 5 rubl. 50 kopika peale puuda eest tõusnud ja nüüd ei ole wilja koguni enam saada, kohaliste kaupmeeste magasinid on tühjad. NahwaS toidab ennast rohutirtsudest, metssibulatest  ja ühest walgeft, mis paistetust sigitab.  Ka tänawnne wiljasaak ei wõi palju abi saata, seemnest oli puudus ja põllud jäiwad tühjaks. Werhnendinski kreisis on küll meel natuke wilja, aga wedu on sandi teede pärast suwi aeal wäga raske. Kõik lootus seisab Irkutski  kubermangu peal, aga se on peale 1000 wersta kaugel. Odessast, 25. Leikusekuu pääwal. Keisri Majestät on täna kett 4 pärast lõunat, hea terwise  juures seia jõudnud ; kui Keiser katetraalis käinud ja wäge ülewaatanud oli, läks kell 7 jahtlaewa „Standarti" peal edasi, Jalta linna. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist 3. Mihklikuu (22. Leikusekuu) pääwal. Keiser Wilhelm on täna homiku kell pool 8 Aleksandrov sõitnud. Tema saaljars on kindral mdjutant Albedill, kindralid Lehndorff ja Badziwill, arft Dr. Laner ja hofratid  Bork ja Kanzki. Keiser jõuab kell 3 pärast lõunat Aleksandrowo jaama, kus Keiser Aleksander teda juba ootamas on. Austria -Un gru maalt. Miinist 2. Mihklikuu  (31. Leikusekuu) pääwal. Montenegro wttrst on õhtul kell pool 10 seia jõudnud. Tema sai ülemate wäe- ja maa - ülematest, politsei  ülemast ja raudtee ülematest teretud; würst tänas Prantsuskeeli ja sõitis keisrikoja tõldas senna. Arwatakse et piire-õiendamised Tiirgiriigi  ja Montenegro wahel peaasjad on, mis pärast würst seda reist ettewõttis: Wiini aealehed  on täis Montenegro würsti kiitusest, niiheaste  tema wäljanägemise poolest, kui tema wahwuse. helduse ja kannatuse poolest. Uus riigikanzler ei ole weel mitte leitud, arwatakse aga et baron Haimerle, keS Roomas saadik oli, seda suurt ametit oma peale wõtab. Künni uus leitud, on graf Andrassi lnband ametid edast pidada. Inglismaalt. Zuuln - Kaffri maalt on sõnumid tulnud, kui oleks nüüd ka kuningas Tshetewaio wiimne kraal wõidetud ja mahapõletud,  tema ise metsa põgenend, tema kolm poega ja mitmed peamehed ennast oma karjadega  Inglaste alla heitnud, ja sedawiist sõda taieste lõpetud. Selle wasta tulewad nüüd aga jälle Afghauistanist kurjad sõnumid. Uue sõbrust  kinnituseks ja ligemaks kaubategemiseks saiwad pärast sõea lõpetust Inglismaa poolt saadikud Kabuuli linna läkitud, keda uus emir Jakup Kaan suure auustusega ja igawese sõbruse  kinnitusega wasta wõttis. Nüüd on aga 3. Mihklikuu (22. Leikusekuu) pääwal mässajad rügementid saadikute peale läinud, ja oma palka pärinud, mida emir nendele wõlga oli; nende abiks on ka linna rahwas tulnud. Emir ise püüdnud mässajaid waigistada, on oma poja ja mitmed muud nende juure saatnud, aga mi-