kinnitatud ja saamad kroonu poolest wäljamaksetud:  ») ühe ratsa sõidu hobuse . . §3O rubla k) ühe suuretükki wäe hobuse eest 180 cl) ühe woori wedamise hobuse eest I. kategoris. . . . . . 120 e) ühe woori wedamise hobuse eest 11. kategoris ... . . 80 „ 4) Kes priitahtlikult oma hobust annab, neile maksetakse weel ülemal nimetatud hinnade  juure 20 protsenti. 3) Selle saaduse 46 punkti järele, miS »söateenistuses pruugitama hobuste pärast antud,  peawad need, kes oma hobusid mitte kokku kogumise platsi peale ei too, maid tagasi hoiawad, kõige parema hobuste hinnast kahekortset  hinda trahwiks maksma. Tartust. Tartu-Taps raudtee. Riigiwalitsuse  kommission, ilma kellegi järelwaa- Lamata ükski raudtee, mis tehakse, awaliku söidude tarbeks ei sa antud, peab kuida Tartu uus saksa seitung ütleb kuulnud olewad, nimetatud  kommission 24. selle kuu pääwal Tartu tulema, ja järgmistel päiwil teed järel waatama, kas on seesugune, et selle peal sõita wöib ja kui hea leitakse olewad, siis peawad sõidud 1. Nowembriga peale hakkama. Oh kui palju ringutawad oma kässi selle amustki oodetawa uue tee järele; pitki silmi ootawad nad seda pääwa, mil auurumasin wilistama ja raudrattad wurama hakkawad. Ometige on neil see rõõmus pääw juba ukse ees ja on wist enne neil käes, kui meite sönumed rahwa  kätte ulatawad. Tänu meie wana taewa Taadile, kes meile seesugusid ilusaid päiwi see sügise on kinkinud, et raudtee ehitajad ilma  wähema aeawmvitamata oma tööd on woinud edasi teha. Seda kuuldes ohkab meie Pernu rahwaö ja ütleb: Tartu rahwal on see rõõmus pääw nähtud, et auuru masin oma waguni rongiga on wurama hakkaüud, millal  saame meie seda nägema!? - Noh armsad  sõbrad ja ka kodanikud! Urge tüdinege ära ootamast, tuleb omal aeal ka; mingo aega mis lähäb, aga ega ta üsna tulemata ei jää. Kui ka meie seda ei saa nägema, siis nääwad seda meie lapsed. Kui palju uudist oleme meie näinud, mis meie wanemad mitte ei ole näinud, ja nenda on lugu siis ka meite las" tega. Kus oliwad siis auuro laewad, kui meite wanemad weel elasid? Keegi ei tunnud neid ja nenda ka weel muud uuendused, nagu rehepeksmise masinad, külwi- ja heinaniitmise masinad, raud sahad ja mis weel muud! need on kõik pärast neid tulnud» Liiwimaalt. See aastasest ma «saagist  kirjutakse Ruhjast 18. Oktobril Ria seitungi  läbi: Heina ja wiljasaak on meie juures  ja siin ümberkaudu wäga hea olnud, mis 1869 aasta sarnane wöib üttelda; mis rukki wilja kasinaste olnud, seda suiwili jälle kõik heaks teinud ja rohkeste äratasunud ja iseäranis  on linad wäga head olnud. Rukki oras on igal pool wäga hea ja warane külm, mis siin oli, ei lasknud ussi, mis wäga sagedaste rukki orasele suurt kahju teeb, elamaks saadagu  Üleüldse on selle üle wäga suurt kaebtust  tõstetud, et Oktobri kuu maksu termin talurahwale suurt waewa teeb, sest nad ei ole oma rehepeksmistega weel malmis, et midagit oleksiwad müa wöinud, kust raha oleksiwad saanud. Sügisised põllu harimise tööd keelawad  korralikult rehte peksmist, sest põllud peawad enne küntud saama, kui külm maa kõmaks  teeb. Ülemal nimetatud raha puudus on ka enamiste sest tulnud, et wiljade hinnad see aasta wäga odawad oliwad. Talinnast. Mõrtsuka tööst. Septembri  kuu 1. päawal, õhtu enne päikese looja minemist, on Karola mõisa kirjutaja, Rakwerest  tulles, Karola külas. Mäe talu juures, puru joobnud peaga, mikspärast, on praegu alles tundmata, ning ka koguniste arusaamata, säälatse sulase Jaan Einborni peale lasknud, kes künni teise päawa homikuni weel elanud ja siis ärasurnud. Kirjutaja, kes ise weel selsammal  päawal Randwirumaa hakenkohtu kantseleisse  läinud, teatama, mis ausat tööd ta teinud, on nüüd lukku ja riimi taga ning kohtu kuulamise al. Nii palju teab Talinna seitung sest kõneleda. - Kroonu wölga maksetud. Kuida sest oma! aea! kirjutasime, oli Eestimaal Jaanuarist s. a., künni !. Aprilini pearaha wölga äramaksetud 33,250 rubla kop. 396