MSismkude maea sure stli Svkko, kuhhu- ka m õnned sured mehhed ollid pall utu d ja kes ka sest pühhitsusest ossa wötnud. Domäiniminister  olla seal sedda koos ollemist sellega assutanud,  et üht kõigekõrgemalt antud kirja etteluggenud  ja Keisre Herra issi olla selle pöllomeeste  seltsi koli heaks aastaks SVW rubla lubbanud. Millas meie ni kaugele same? Noh, ärge kartke, küllad Jummal aitab! Zo nemmadki  esmalt nored ollid ja parrast mannaks said. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Ue,aasta könne» Üks wäljama seitung könneleb, ja egga kirri ei walleta. Söa raskus, mis kõik Saksamaad ennese al pitsitab, hakkab jälle nattuke kerkima, nenda et kaupmees ja pürjer rohkem woib hingata, egga lämmatufe surma karta ei olle. Kunninga könne kindralide wasto, ue aasta õnne sowimise näitab paljo lahkem  ja römulikum ollewad. Ta könneleb: Ma lodan, et nüüd pea rahho same teggema, agga üht rahho, mis auwaärt tingimistega Saksama kaösuks tehtud ja kinnitub; üht rahho mis ka ni sure ohwre wäärt on, mis Saksama on ohwerdanud ja mis se södda meie käest nõudnud  ja meie peale pannud. Meie wöime ka nende ude makonnadega rahhul olla. Sedda ei woi kegi ka salgava, et aastal 1866 rahho teggemine raske olli, sest ta olli künni hammastest  sadik söariistadega ehhitud ja kerge ei olle ta ka praego mitte, waid peab palja pajonetiga  tehtud sama. Ükski ei sa meie ahne naburi hullustusest ja ahnusest kaksipiddi mõtlema,  waid ärratundma, et ta kui meleto mullad  ja mässab ja wimaks issi ei tea, mis ta teeb. Üks rahwas, kelle söawaed wangis, kelle militsed ja taggawarra wäed lahhing lahhingi peale kaotawad, ja siiski weel kiitlewad  ja walletawad, wöit wöido peale wöitnud ollewad; üks rahwas, kes nüüd weel, kus nad müratumat kahjo sanud, sest weel kita wöiwad, et Preisi wäed nende pajonetide eest taggasi tagganewad, kus nad ommetige mödaläinud wie ku aea sees tossinate kaupa sedda näinud, et wöit Sakslaste pool olnud; üks sesuggune rahwas nago Prantsuse rahwas, on ka siis, kui Paris sn langenud ehk parrast wimase lahhingi kaotust, weel häbbemata kül tülli ja süüd teiste kaela lükkates, mässamist teggemas ning 1870 aasta söahädda Sakslaste kätte tassumas. Et södda tännini ikka weel eddssi  lähhäb, seal olla Napoleon süüdlane, ehk ta kül jubba ammugi wangis istub ja neile sönnakest ei sa lausuma; ükski ei tahha seal süüd omma kaela wötta; sedda ei lasse nende uhkus ja torredus tehha. Thiers, kes Napoleoni  l wallitsusest ja sündinud asjust üht juttoramatud  kirjutanud, tõstab tedda kolmandamast  taewast sadik ja ütleb, et Napoleon Z. on ikka wöitnud; ta ei olla ialgi üht lahhingit  kaotanud, waid kui se ka wahhest juhtunud, siis on se ehk teine kindral süüdlane olnud, agga mitte Napoleon !. Üks juttoramat kus tõele rumi ei olle antud, agga walle lastakse ratsa hobbusega sõita. Prantsusemaalt. Jälle üdist. Lähme kord ka jälle Prantsusemale ja kui wöimalik, ka nattuke Parisi linna ja watame kuida nende pil nüüd hüab, kas on ikka heäles, woi mis sealt muud head kuulda. Kuulge esmalt, mis Inglismaa poolt kollab; agga sedda laulo olla nad issi Parisist sanud, sealt kirjutakse: ..Et Mont Äwron ärrawöetud, sedda arwawad söa asjade tundjad Prantslased, Parisi langmise  eestmängo ollewad ja sedda nähha ja tunda rigi hädda wallitsus ka issi ärra, sest nende omma seitung ..Temps" ütleb üsna awwalikult, et rigiwallitsus nüüd ommetige ükskord märkama  hakkanud ja sest arro sanud, mis nad teinud ja tahtwad, kui näwad Parisi langemad, ennast kas ammetist lahti wötta ehk ühhe kindluse  sisse ärrapöggeneda, agga koggoniste mitte ni allandada, et ennast linnaga ühhes ärraandwad. Need sönnumed ei olle mitte ükspäinis rahwast, maid ka kõik seitungid wihhale  ärritanud, ja üks neist ütleb: ..Üks kõik, kas rigiwallitsus Parisi ärraandmise protokolli allakirjutav  ehk mitte, jäeb ta ikka wastamise alla ja ei mitte ükspäinis selle polest, et nad issiendid  wallitsejaks wallitsenud, kui rahwa kaitsjad,  maid ka selle polest, et nad meid sesugguse  sure hädda sisse saatnud, mis ülleüldse rahwa tahtmise wasto on. Rigiwallitsus peab omma ammetisse jama, ja kui meie surreme, 25