„noorte Lätlaste" üle, et nad Riias liig kõrge, aga ometi kõhna hobuse seljas sõitwat, miska nad rahwale küll kahju teha, aga mitte kasu saata ei mõiwad. Siis jutustati, kuida Lätlaste seltslised õhtud (weesibas wakars), mida neil kaunis rohkeste olla, mõne wäikese kasu kõrwas palju kahju saata. Õpetaja herra Ulmann arwas, et Lätlaste perekonnaelu  (samiilia-elu) mitte sugugi nii kaugel ei olla, et niisugused  õhtud rahwa tarwitused oleksiwad. Nad olla kunstlikult  rahwa sekka toodud, mikspäraft nad õiget wilja kanda ei wõiwat. Perekonna - elu kosumiseks soowis kooli ülem nõumees, herra Guleke, et kallis Jõulu laupaena õhtu mitte kirikus, maid kodus perekonna keskes pühitsetud saaks. Selle peale pani president, herra Guleke, kiriku-õpetaja Sch. palme koosolejatele ette, kelle sees raha-andeid ühe õnnetuma Läti kooli-õpetajale K. paluti, kelle kaks poega suurest koolist auuga läbi käinud ja selle peale mõlemad järsku ära surnud. Et meie koolmeistritel niisuguses õnnetuses  mingisugust abi loota, kui ka wanaduses kedagi armuleiba  oota ei ole, siis paniwad koosolejad oma jõudu mööda õnnetumale ammeti-wennale 57 rubla kokku. Meie kooliõpetajad  teemad palehigi sees Issanda munamäel tööd, aga nende köök on enamiste ikka külm ja nende elu-tuba ere. Nad kannatawad seda ära ja lootwad tulema elu maksmise peale. Aga kui seal juures nende manaduses köök ja söök käest ära kaob ja kehmus ja waesus asemele asub, siis on see maene, paraku üsna wilets lugu. Peaks see kallis sõna „iga tööline  on oma palga wäärt" ka kooli-õpetajate kohta pea tõeks minema! Tühi kõht ja paljas käsi on iga edenemise kurjad maenlased. Seepärast loodame meie, et koolmeistritele  õpetuse kõrmal ka leiba muretsetakse. Rüüd andis konwerentsi juhataja Klausson-Kaasi käsitöö edenemisest meie maal mõnda teada ja lõpetas kella I ajal enne-lõunased arupidamised. Söögi-laual lasti meie armulist Keisrit kõrgeste elada, soowiti mõnele auusale mehele õitsewat õnne ja lauldi rõõmsaid laule. Pärast lõunat kell 4 alustati jälle konwerentsi tööd. Seminari õpetaja, herra Sermnksl, pidas kena kõne looduse  õpetuse üle, kus ta tema tulust kooli ja kodu kohta, tema sündinud loost, õpetamise wiisist j. n. e. rääkis. Et meie inimesed looduses, see on maa peal, õhus, kuiwas ja niiskuses, loomade, taimede ja kiwide keskel elame, siis ei wõi ükski meelega inimene ütelda, et meil looduse tundmist tarwis ei ole. Mikspärast ei ole sull mitte hea nende inimeste seas elada, kelle keelt sa ei mõista, kelle elukombeid sa ei tunne, kellest sa mitte midagi ei tea? Kust see tuleb? Waata, just seesama lugu on ka loodusega. Kui sa loodusest midagi sügawamalt ei tea ja siiski tema sees elada tahad, siis ei wõi see mitte hästi korda minna. Tema on sulle ja sina temale wõeras. Loodus ep see ema on, kelle sulesse meid Looja siin maa peal pani. Sellepärast soowib meile igamees looduse tundmist, kes meie elu kergitada  püüab. Kes looduse tundmist põlgab, põlgab ühtlasi ka loodust ennast ja tema tegijat, see on Loojat. Looduse õpetus harib inimest kõigiti; ta teritab tema mõtlemist, kaunistab  tema südant ja karastab tema talumist. Kes looduse õpetust usu waenlaseks peab, see eksib, olgu meelega wõi kogemata; sest looduse kaudu on lühikene tee Looja juure. Ka looduse õpetuse wiisil on omad wead ja wistrikud külles olnud. Teda õpetati enne nagu mõnda usu asja, mida meie ei näe ega kuule, maid usume. Siis taheti teda jälle usuga kunstlikult kokku siduda, mikspärast iga räägitama  looma juures üteldi, kuS ta piiblis nimetatud on. Selle weidra wnsi järele on meie endine „Kooli raamat"  loomade üle kirjutatud. Loodusel ja tema õpetusel on isegi kalju kindel põhi all, mikspärast ta ise oma jalal wõib seista ja ka seisma peab. Wäga kahju, et mõned „rahwa armastajad" seda kallist õpetust meie koolidest ära püüdwad hääwitada! Kõneleja jaotas ladusas jutus õpetuse - matenali ja aja ning seletas näituste waral, kuida looduse õpetust mõnususte  tuleb anda, mis eest teda koosolejate poolt tänati. Läbirääkimises sai mõne punkti üle waieldud, iseäranis  selle üle, kas õpetamises lastele mõni raamat selle tarwis kätte peab antama wõi mitte. Et lätikeeles meel niisugust raamatut ei ole, jäeti selle üle otsus tegemata. Pärast seda andis seminar-direktor, herra Tel) raud, koolmeistrite leskede abikassa üle teadust, mis peale kella kuue ajal selle päewa töö lauluga lõpetati. (Järg jääb tulema.) Kauba hinnad. Tallinnas, 19. Juulil 1878. rbl. kop. Sool, tünder 9 50 Elajate sool, tünder ehk 10 puuda 9 Norramaa heeringad, tünder . . 18 kuuni 33 rbl. Räimed, tünder 12 „ 13 „ Aeinad, puud 60 Oled, puud 35 Soome tautud raud, pärkapund . 24 Soome lati raud, pärkapund . . 19 Kase puud, süld 6 Männa puud, süld 5 rbl. kop. Soome tõrw, tünder Iv Telliskiwid, tuhat 20 künni 24 rbl. Katuse kiwid, tuhat 40 Lubi (kustutatud) tünder ... 1 Kartohwlid, tshetwerik .... 00 Tangud, toop 8 Weise liha, nael 13 künni 15 kop. Sea liha, nael l 5 „ 10 „ Laua wõi, nael 35 „ 40 „ Köögi wõi, nael „ 32 „ Munad, paar 4 Nöosk piim, toop 4 Hapu piim, toop 4 Koor, korter 4 Intressi paberite hinnad. Preterburgiö, 17. Juulil 1878. Wöidn-lacnupnberid 1. jagu 235>^/2rubla Wöidu-laeuupaberid 11. jagu 235>/2 „ Niigi sJst. pnukpiietid I. emmission.... 07 „ u, „ .... „ „ „ „ 111. „ .... 0-> /. „ „ „ „ IV. „ .... 05'/. „ Baltia raudtee aktsiad 95 „ Kirja wastused. 150) H. W. K—s. Täname nende sonnumete eest, helialad ja ühtlasi jäle kuuemüümise lngu oli enne jo kahelt poolt meie kätte tulnud. 151) J. L. T—s. Poolikut juttu meie ilmaski trükkima ei hakka. Ka ei näita see jutt meie lehele sugugi sünnis oleivat. Meie leht peab meestele toitu tooma, aga mitte lastele. 152) Dr. K. T—s. Täname wäga selle uue kauni palukese eest! 153 ja 154) M. L. R -s- Teie mõlemad kõned saame tänuga trükkima. 155) K. W—s. Kahju, et aeg Teie kõnet Kirjameeste Seltsis ei lubanud pidada. Lugemise õpetus koolides on küll üks tähtjamatest õpetustest, aga siiski on mähe koolmeistrid, kes teda õigel kombel anda möistawad. Et meil koolmeistrite iseäralist ajaleht weel Eesti keeles ei ole, sellepärast saame omas lisalehes hea meelega ka seesugust kirju trükkima, kus õpetamise musidest räägitakse, head kirjad saaksiwad ka meie laste wanematelc suureks kasuks olema. 156) M. N. P —s. Meie ei kirjuta oma ajaleht mitte koolilastele  maid meestele, kellel kooliaeg jo selja taga. Ei ole Teil mõni asi tuttaw, siis küsige targemate kmst järele, aga ärge pärige mitte, et meie ühe rumala pärast 1500 lugejale koolilaste õpetust peame andma. 157) A. G. A. K—s. Täname wäga selle kauni ande eest. Saab pea tulema. Kandke meid ka edespidi meeles! 158) J. K- T—s. Täname wäga Teie suure waewa eest. Oleme küll jo ise ära teinud, aga saame lõpetusest siiski mõned tükid tarwitama. 159) A. K. M—s Teie peal on siis lugu halb küll. Seal on iga rahwa sõbral tööd küllalt, rahwast harides. Tehke seda ka omalt poolt. Meie oleme teedest, mis seal juures kõik wõite, sagedaste rääkinud.  Teie kiri ei sünni aga mitte meie ajalehele. 160) H. M. Lelles. Täname nende rahwa laulude eest. Ka esimese kirja oleme kätte saanud, nagu kirja wastuses leiate. Kirjutage aga kõik istesse, mis Teie kogunud olete ja nagu rahwa suust kuulete, sest kõik wötab Kirjameest,. Selts tänuga wasta. Ka omas ajalehes saame edespidi paar tükki trükkima. Zensuri Poolest lubatud, Riias, sell 17. Juulil 1378 Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi lähem koosolemine saab 12. Augustil peale lõunat kella 2 ajal seltsi korteris olema. Kõnet saab pidama: president lina-ussist ja tema häwitamisest. Ka muid kõnest saab olema. Eestseisust palutakse kella 12 ajal presitendi juure kokku. 2 KWM?" Wiru Eesti „Kalewipoja" seltsi Eesti-Wene keele kooli nõuukogu Ä teadustab Wiru ja ümberkaudse laste wane- Hmatele, et eestulewa 1878/79 kooli-aastaks - laste (poegade ja tütarde) sissekirjutus seltsi koolimajas Rakwere linnas igal päewal ja ajal on, muud kui Pühapäewal mitte warem,  kui kella 2 ajal pärast lõunat  koolmeistri  M. Lindenbergi juures, kelle käest ka tarwilisi otsust selles saab, mis kellegil nimetatud  seltsi kooli-asjades nõuetaw peaks olema. i Kooli Nõuukogu. Eesti Aleksandri kooli kasuks saal, Tarwastu mõisas pühapäew 13. Au?sgustil  s. a. kohalise keiserliku Sillakohtu lui  baga näitemäng, „Linnas ja maal", laulu ja muusiku mänguga ühes selle tarwis seatud kindlas majas ära mängitud. «Kakatns pärast lõunat kell 4. Sealne Aleksandri kooli abikomitee Eestseisus. 1 Mk" Linna uulitse pealt on leitud, walge riide sisse õmmeldud 2 aluskuube, seepi, kohwi,  suhkurt ja 2 leiba. Kaotaja wõib neid kätte saada politsei kohtu pealt. Wiliandis 26. Juulil 1878. Raeherra A. UosenVerg. i Terassest Wäljasmaal walmistatud Wäljasmaa atrade terasi "(sahku) müakse Wiliandis C. G. Petersoni poes 3 Meie kuluga on wälja tulnud ja igas raamatu poes saada: Saksakeele õppimise raamat koolidele. Kirja pannud K. W. Jakobson. Hind poogitud 45 kopp. h. C. Mattieseni Lrttkkimaja Tartus. (106) i Kuulutused. (Politsei lubaga. ) J. Werncke suur õmbluse masina laager Siidipoes WiLiandis soowitab mitme aastase wastamisega kõige paremaid Ameerikamaa õmbluse masinaid nii heaste käsitsi kui jalgadega ümber ajada rätseppadele, kingiseppadele  ja sadulseppadele, nimelt üht käemasinat une pooli sealdnsega, kus masin kerimise juures mitte ühes ei pruugi tööd teha. Iga masinale antakse weel töine süüstpool ligi ja üks Eestikeele õpetuse kiri, kuidas masinaga ümber käiakse. Ka müakse neid masinaid  sell' kombel, et hind türannides kuude kaupa aegamööda  ära tasutakse. g Tallinnas, Ülemiste mäe all masina ja raua-walamise wabrikus on jälle uusi ja wäga häid ära proowitud käsirehepeksmife masinaid 85 rubla eest ja hobuse ümberwedamise wärkisi 100 rubla eest saada, nagu ka uusi kuulsaid külwimasinaid,  mis kõiksugu seemne jauks kõlblikud, mitmet seltsi saha-tükka malatud rauast, nagu ka häestamise ja pangal öhkumaid rullisi, köögi pliitraudn, õhu kindlaid ahju-uksi, mitmet seltsi raud ahjusi, rätseppade triikraud», rohu-aia järgesi ja töölisi j. n. e. Surnu-aia haudade aedu on 5 rubla 50 kop. eest sülla pealt ja kallimalt saada, nagu nende tugewus ja kõrgus on. Surnu rista müakse 25 kopikast künni 25 rublani ja on neid ilma pealkirjata alati malmis saada. Waukri telgesi saab sitkest Rootsi rauast, nagu ratta pussist mitmest suurusest. Peale nimetatud asjade wõib ka kõiksugu muid masinaid ja masina wärkisi, nagu weskisi ja weski-wärkisi tellida, ning wõetakse ka kõiksugu masinate parandamise tööd wasta. Täielikumat teadust annab mabriku herra B. v. Drümpelmann. - NV Pärnu lähedal saab üks kena päris karjamöis, kellel 900 wakkamaad suur krunt, 23. Aprillist 1879 käsuliste tingimiste all 9 aasta peale wälja renditud. Lähemat teadust wõib Pärnus kaupmehe herra J. Nikolai  poes järele küsida. (127) 2 Katuse männapuu hööwli laasta müakse Lõhawere mõisas ja on hind 1 rbl. 30 kop. tuhande pealt. 3 Wanemad, kelle pojad Tallinnas koolis käiwad, leiawad head kosti-kohta Lühiksijala peal 250 Liimanni majas. See maja on linna keskpaigas mäe peal ühe suure aia sees. Kui lastel tunnike õppimise wahet on, siis leiawad aias mitmed laste mängid, et mitte tarwis ei ole, uulitsalt ümberhulkuja lastest seltsi otsida, kust sagedaste  wanematele kurwastust tuleb. <IW> 2 Et Paistu kihelkonnas Pahuwere walla Tömbi taiu peremees ära surnud, saab see talu, mis 20 taalert suur ja millel head põllud ja heinamaad ning ka metsa juures, ära müüdud. Kaupa teeb Pahuwere Laanso talu peremees (125) Andres Laanson. 2 Häid wärskeid 1877 aastaseid Wene ja Saksamaa humalaid müüwad odawalt puuda kaupa ja wähemalt Kurrol H Jürwetson (113) Conze pruulhooncs Pärnus. 1 Wärskid erneid, salatid ja retifid müüakse Wiliandis Sillakohtu herra majas, kärnäri juures. z Üks poole aastane, punase, pitka karmaga härg wafikas on Holstre wallast, Ritsukse talust ööse, 24. Juulil, ära jooksnud.  Kes selle kätte saamisest Holstre mõisasse  ehk Ritsukse talusse teadust wõib anda, saab auusaste maksetud. / Ööse, 19. ja 20. Juuli wahel . on Lõhawere wallast Laus Riiwald'il  kõrb mära hobune, 6 aastat  mana ja umbes 70 rbl. wäärt, ära warastatub. Märgib: Paremalt poolt tühja mau kohalt karm ära ja sealt sama poolne laudja pealne ehk puus töisest  natuke madalam. Üles andja ehk kätte tooja waew saab auusaste tasutud.