silma sama sa saMdaste jada ts möttste sisse nags mmasMse sisft, et mitto tundi järge möda nenda seisab; ööd kui päewad, on tohtred  seal käepärrast, et km middagi tarwis, anda Wöjwsd; eks m'e tea: többe wasto on kül rohto, agga mitte surma wasto ; sundko siis selle tahtmine, kellel on melewald meie ello Me! , Uemad sönnumed. Londonist, 9. Augustil. Troni könne löppetuses olli ööldud, et nemmad wäljämadega  söbruses tahtwad ellada, issiärranis Äme.  rikamaaga ja on ka selle ülle rõõmsad, et Türgi assi ni rahholikult selletud sanud. BerliniA, 19. Augustil. Seal kardetakse  sest, et mürisseppad nattuke wasto pusklema  hakkanud, tülli ja mässamist töuswad, sepärrast olla politsei meeste ärro furendud ja söameeöte wallitsus meestele kässo kätte andnud,  et kui politseil abbi tarwis peaks ollems,  nemmad neile kohhe appi peawad minne  ma./ . V Gssteinist, IG. Augustil. Bsust on sealt jubba Wini linna taggasi reisinud. Ri paljo kui sest konwerentsist, mis temmal würst Bismarkiga olnud, on, ei olle seal muudmahha tehtutz, kui sedda, et nende wahheline  rahho ennam kinnitud sanud. Berlinist, 11. Augustil. Brasilia keiser olla lühhikese aea peale Berlini wöeraspeule tulnud. Würst Bismarki ja krahw Beusti wahhelisest konwerentsist on weel takka järrel kuulda, et pea assi, mis nad läbbi räkinud, olla olnud, kuida Saksama Prantsusema wasto peab ollema. Siin kardetaw mässamine' ei olle tännini weel mitte olnud; jäwad wist rahhule, Keiser Willem olla wanna paawsti kaest kirja sanud, kus ta kassid kätoligi kirrikud kaiKta/ ' Pärisist, 52. Augustil. Saksa ja Prantsuse  ma wahhel on ühhendus ja läbbiräkimine, rahhoteggemise parrast olnud, ja et sellega Valmis sanud, konwerents Wersailjes löppetud. Berlinist, 13. Augustil. Kroonpnntslik  wamil on ei la Inglismaalt koeo taggasi tulnud. Krahw Tolstoi on weel siin, et meie koli öppetusega ennam tuttawaks sada. Gastelnist W. Augüsti!. Keiser Grants Zosep ei õlle ommä tubdamist, keisre Wstemale.  wöexasPeule /minM, weel mitte WtnW; minKik Näitab weeickahheWahhel ollewad; ' 273 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) * Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et selle kohto mMtuse järrele ja rae-kohto wbba peale 7. IM 1871 WIKW, kaupmehhe selli Georg Appingi pärralt, Üllejöe allewis .N 44 al seisaw ellomaea, kõige selle pärralt körwaliste honetega, awwalikult peab ärramüdud sama, ja on wäljapakkumise  terminid 11., 12.13. Nowembri kupäewa  peale s. a. ja neljas ning wimane termin agga, kui sedda peaks nõutama 15. Wwemhri ku päewa peale s. a. kinnitud ja kutsutakse siis kõiki, kes sedda maea osta LaHtwäd nimmetudMiwil ja iggakord lõuna kello 12, nimmetud kohDr ette, omma  pakkumist ja üllepakkumist pakkuma jä peamad parrast otama, mis jure lömise parrast saab mõistetud.  Mis tingimistega se maea müdud saab., on igga päew enne lyunat selle kohto kantseleis nähha. Pernus, mogtei-kohtus, 12. Augustil 18^1. Oberwogt Groot. M 647. ' Sikkertät Borg. A Tähhelpannemiseks. Karjama kommission on sedda teada sanud , et siin karjamaal, temma tahtmise ja kinnituse wasto, ka mönned koddanikud omma sulg ellaja karjade ja nimmelt aunede söötmise ja mitmesugguse mu tarwiduseks prukiwad mis agga kõik karjamaad rikkub ja kõige koddanikudele sureks kahjuks on. Et üht sesugguft karjama prukimist koggoniste ei tohhi lubbatud sada ,* siis saab nejle, kes tünnini nenda omma lubbaga ja omma tahtmist möda karjamaad  prukinud, seläbbi nõu antud, omma sulgellajaid,  olgo nemmad. mis suggust tahhes, karjamaalt  emal hoida, ja omma prii tahtmist, neid karjama peal sööta, mitte ennam prukida; sest et muido, kui neid jälle sealt leitakse, kui ulla käidumaid  lonn, kellel perremeest ei olle, seäduse järrele samad kinni aetud ja tehtud, mis seädus kässib, ja teised, kes ka omma molli ja melewallaga teiste kahjuks karjamaad prukimad, langemad, km wastvpanniad,  kohto waljuse alla. Pango sedda nüüd iggaüks tähhele ja hoidko ennast kahjo eest. Pernns, karjama kommissioms 5. Aug. 1871. « Killingi mõisa politsei seläbbi teada antud, et se aastane Killingi laat 27. ja 28, Hugustil petud saab, i Seläbbi annan Minna teada, et Minno aptee? Perno-Ria allewis, sure Ria ulitse äres Schw anenbergi  herra maeas 11. selle ku päewast lahti on. Pernus, 16. Aügustil 1871. A. Linde, s