Me. ----- Laul M 21, kedda minno söbber Tarto Eesti Postimehhe sees ..Wiro Retsoldi" nimme al (kes ta ommetige mitte ei õlle) hakkatusest  künni seis aeani on ümbernärrinud, ja teab, et minna 8 salmist 4 ollewad sanud ja „ika kaks salmi koku tõmmanud," on minnul Abela saksa kele nodi ramatus nendasammoti  4 salmiga, kui minnul kirjutud on ja ennam ei olle ma sel korral mitte teadnud. 54 ~Se manna Barbarossa" on siin mail jubba kihhelkonna kolides ammugi Eestiteks  prukida olnud, ja issiärranis ühhest laulo sõbrast sowitud sanud. Eesti kele seddasamma  ka ärratrükkida lasta. Mis auustud kirjasaatja minnu lauliko maimust ütleb, et se meel suur assi ei olle, se on ka wägga tössi; et ma sedda issi jubba ollen tunnud, siis ei olle ma ka ommast möttetest  mitte ennam nende laulude jures prukinud,  kui agga mis kohtades, kus ma muul wisil walja ei sanud, muido ollen ma ikka manna kuulsa lauljate mõtte hallikast otsinud. Ka ei olle mind mu assi sedda sundinud teggema, kui agga häddalik tarwidus; sepärrast on ka mönned tükkid essihakkatuse tööst üsna maotumad, kui M 9. 43. 54. zc. ehk need kül, ni paljo kui wöimalik, saksa kele sissuga on wälja ragitud. Kes agga sedda teab, nenda kui auustud kirja saatja, teaduse teel sedda ka tunneb ja tunnistab, mis se tähhendab,  wöerast kelest middagi ümber PWna, kui mitte iggakord sedda sönna lubba wötta ei olle, mis kohhalise tähhendusega õlleks, sest et seal iggal pool neljakordne piir ees on, se on: könne sissu, ritmus, silbimöet ja riim, —se teab ka, et se mitte kerge assi ei olle, kõige nende neljasugguse nõudmistega iggakord karwa pealt õigeks sada. Ka ei õlle meie öppetud mehhed selle raskusest  ärrapeäseda wöinud, kuida meie omma kirriko laulo ramatus, neis udes lauludes leiame,  kus mönned ka üsna maotumad on, nenda ka paljo ritmuse ja riimi pudust, agga senna ei woi järsko mitte parrata, aeg saab neid kõiki stlledamaks teggema, kui neid prugitakse, kuida sedda mannast sadik paljude laulude jures  nähha on. Nendasamma on ka luggu mönne mu meie maa laulikuga. Ülleüldse on meie laulikute hulkas wähhä neid, kellel üks õige jooksja laulo waim on, sest et siin maal noruse werri mitte ni kaua pallawalt ja sojalt sonstes ei jookse, kui muial sojemal mail, kelle läbbi üksnes mõtted laulmise  wäel ellawaks ja jookswaks sönnadeks sawad, kuida sedda saksa ja mu maa laulikutest nähha on. Ka on meie nored laulikud sssite tarwiliko teaduse asjades alles tundmata ja künni nemmad sedda jubba korjanud, on jubba murred ja päewad sojemat ja kergemat werre wolamist ja waimo tuld jahhutanud. Juhtub,  siis kegi ommetige middagi teggema, siis on warsi mönni ninna tark omma wirtsa pangiga  seal jures malmis, mis läbbi mõndagi lämmatud ja kustutud peab sama. Siiski on siingi maal mönnedki lillekesed ommad õilmed  ajanud ja wilja kannud, kellest üks C. W. Fr. Muhhu sares issiärranis löbbusaste omma kenna ööpikko laulo healt on kuulda andnud. Tulleme kord salmiko lomisele jälle taggasi. Et mul metrum (salmiko möet) kui ka musiko, piriks ees on olnud, sellepärrast on ka algusmötte tähhendusest mönnikord mõnda pudust janud, sest et tähhendawa Eesti kele sönna silbi rikkuse parrast, ettepandud pirist  mitte ütteminna ei wöinud; nendasammoti kissub ka riim eesollewat mötket hopis teise mõtte peale. Sellesamma 100 ülle kaebab ka suur Schiller omma Aeneide ümberpannemise jures, mis tarwis temma agga üht koggoni teist takti arro ja silbi möeto wallitseb, sest et temmal mitte musikut keetjaks ei olle olnud. Just sessammas asjas näitab Wirro Retsoldi  hõlma alla tikkunud söbber, et temmal nisugguses, ühhe kele pealt teise peale seätawaiö  salmikutes asja teadmine ja tundmine hopis  puduwad ja üksnes omma möedo-puud von Wahli*) salmikust otsib, agga issi omma teadmisest ja tundmisest middagi ei tea üttelda. Muido peaks ta teadma, et kaks ümberpannejat  ialgi just ühte wisi ümberpanna ei woi, sest et salmiko jures issiärranis riim ikka teist ümberpannejat teise arruse wiib, kui nemmad mitte koggemata ühhe riimi sönna peale ei juhtu,  ja nenda ka salmikule hopis teine maggu saab. Kui meie von Wahli salmikut Hölty saksa kele salmiko körwa panneme, siis leiame *) On mul Eesti keles alles tundmata. 206