kõik põhja pool Balkani ära teinud ja kõik ei ole muud, kui tolm mis türgi söa tuul üles keerutab. Otse nendasamma olla ka sellega lugu, mis sest kõneldakse, et Wenelased Dobrudshast  olla wäljaläinud; nad ei mõtlegi selle peale, saalt wäljaminna. Tänane, Konstantinopolist tulnud telegramm,  kõneleb jälle uueste Suleiman pasha ja Mehemed Ali mägede ühenduse üle, mis kõige ustawamast türgi hallikast teada anti, et see koguniste mitte tõsi ei olla, sest Suleiman  pasha ei ole mitte meel ükskord üle Balkani  põhja poole läinud, kuida mõis ta siis Mehemed Uliga kokku saada. See nii ülemaga  kiidetud, kõige türgi mägede lahingi pidamine,  on tänini alles tulemata ja seepärast siis ka meel, ei kellegist suurest wägewusest ja wöiduft wöi juttu olla, mis Suleiman põhja pool Balkani, olla wöitnud. Selgeste seisab see siis nüüd igaühel silma ees, kui ettewaat,li  kult wöime meie Konstantinopolist saadetud ja ikka uueste saadetud tepeshisi üleswötta ja uskuda. Üks ella õhtu hilja sia tulnud awalik telegramm kõneleb, et Türklased meel mitte, seda nii sagedaste nimetatud Hankiöi teed 'pole ärawötnud, kus on siis need suured woidud?  See mägew lõppe laul selle artikeli sees on: ..Konstantinopoli söaministeriumi telegrahwi  kuntur näitab sette järele, kuida lugu Plewnas ja Eski-Zagras läinud, otse nendasammu  oma pead kautanud, kui õnneliku maale saamise järele, Suhum-Kalehis, sest et teadaanti,  et Kaukasiamaa Muhamedaanlaste mässamine  wäga suureks ja kardetawaks läinud, kus see ometige juba peale selle, kui neli nädalat  oli kestnud, üht põlastamise wäärt otsa oli leidnud". Selle järele, kuida Wiini linna seitung asja seletab, wöime öölda, et türgi sõnumid sugugi ei wöi uskuda, sest et nad iial töt ei kuuluta, waid enam ehk wähem ikka endid kiidawad ja mis imet nad kõik ärateinud. Tänase telegrammide sees, on üks, mis wäga tähelpanemise wäärt sõnumid toob, ja mis kõiki neid enne saadud sõnumid tühjaks teeb. Peeterburgist antakse ühe awaliku telegrammi läbi teada, et Suleiman pasha tunaeila homikust,  künni eila pärast lõunat kellu 3ni, on katsunud  oma 40 pattaljoniga Shipka teed tor- mis enese Mte saada, mis aga, ehk ta kSI ikka uusi mehi oli juure saanud, ei ole kätte saanud, waid ta ikka ja jälle ikka, wene Dameestest  tagasi löödud; kus on siis nende wöit? Ja see oli nüüd hulga aea pärast, see on Plewna suure lahingi järele esimene suur lahing olnud, kus wäga palju werd saanud walatud. See näitab nüüd selgeste, et wene wägi saal ka mitte kui laps pole, waid kui mees, kes täies rammus oma waenlast ei lase oma peade peal tantsida, waid neid tagasi, rõhub ja ärawöidab. Kus on siis nüüd Suleiman  pasha ja Mehemed Alt ühendamine? Nad ei wöi selle peale koguniste mitte mötteldagi,  wene tugewa seisu koha peale minna, mis neil Tirnowos on. Türklane tahab enne linnu praadi süüa, enne kui linnu metsast katte saanud. Meie wäed on oma suurt waprust  Shipkas ülesnäidanud. 9. Augustil löiwad  nad Türklasi, kes tormis nende peale tuliwad  19 korda tagasi, nenda, et nemad 19. Augustil ei julgenud enam tormis teiste kallale  tulla, waid suurtükkid pau küsid wastastiko.  Türklastest senna tehtud pattareid saiwad  meie suuretükkide läbi äralöhutud ja kolm nende suurtükki äropurustatud, mis ka pattarei  pealt mahakukkusiwad. Türgi meeste aru ei wähenenud poolegi, sest et neile ikka uusi mehi asemele tuli; ka meie wäed saiwad suurendatud;  mööda läinud ööse! tuli kaunis osa mehi juure, kellest ühed 49 ja teised 56 wersta päewas vliwad ärakäinud. Meie kahju ei ole kuigi suur, aga parako on paljo ohwitserisi  meie mägedest wähenenud; aga selle wastu on Türklaste kahju wäga suur. 19. Augustil tuliwad Türklased suure wapra wäega Ajaslari peale ja ajasiwad säält kaks pattaljoni meie wäge wälja. 13. koori kommandeur  andis kindral Prohorowile käsku, seda nende seisu kohta jälle Türklaste käest ärowötta;  see käsk oli õhtu kellu 19neks taieste täidetud; Sohwia rügement wöttis tormis seda kindlat seisu kohta jälle Türklaste käest ara. Kõige selle juures ei olnud meie kahju suurem, kui 23 meest. Suurtükkid paukusiwad  wastaStiku kõik see öö läbi. Teise päewa homiko, siis läksiwad Türklased, kui nägiwad, et Ajaslar nende käest jälle sai tagasi wöedetud, suure wihaga Ajaslari 288