nurrakas ühhe teise wasto, saggedaste on neil teine teisega nökkimist ja nooklemist, agga mitte kokko leppimist ja ühhendust. Ka nende wahhel, kes siin sündinud ja ühhes, kui wennad  Meskaswanud, pudub kokko leppimine; se on jubba nago nende werre sees, et sõbralikult  ei woi ellada. Agga selle wasto on Shwabe rahwas koggoniste nago teisest seltsist;  nad on kokko leplikud ja ühhe teise armastajad  ; ütleb ta middagi, siis wöid julge olla, et se tossi on ja lubbab ta middagi, siis ta sedda ka täidab, ja se on wägga kido wäärt. (Kui kenna õlleks, kui sedda ka meie armsa eesti rahwast kuleksime.) Nad piddawad endid  kül paljo üllemaks, agga sest ei olle wigga; õlled sa agga keddagit ommaks sõbraks sanud, siis wöid julge olla, et ta ka tõeste so söbber on, egga lasse mitte ennast iggast tulest wintsutada.  - Au ahnuse többest ei olle Shwaablane  kül mitte lahti, waid sedda on seal rohkem  leida, kui kellegi mu rahwa jures. Omma  sündimise maad Würtemberg, nimmetab ta hea melega..rigiks" need on nago alwemad. Kes mitte sealt ei olle; separrast ütlewad nad: ..Maid on paljo, agga üks riik!" Üht seppa, kes Würtembergis wäljaöppinud, teddä petakse üllemaks ja nimmetakse „rigiseppaks," kui ta wahhest ka wähhem mõistab, kui üks teine sep, sest ei olle süüd. Ülleüldse on Pöhjasaksama rahwas paljo kergem juhhatada; nad ei olle polegi ni issiennast  täis innimesed, nago Shwaablased ja ka paljo parremad, kui Löunasaksama rahwas, kes omma ellowiside polest mitte kita ei olle; rojust ja roppust on nende jures paljo rohkem leida, kui põhja polise Sakslaste jures. Eks leia meie omma armsa eesti rahwa jurest ka weel õige rohkeste, mis pesta ja puhhastada  tahhab. Paljo ei panne sedda immeks, kui sea põrsastega ühhes toas ellawad, ja piddawad sedda sureks waewaks, igga hommiko  silmi pesta ja pead suggeda, muud asjad jägo nimmetamata, mis weel nende rojase ollemisesse  putuwad; sest ei olle meie tänna tahtnud könneleda. Sakslaste ello Bessarabias ei olle Saksama  ello wäriline, waid selle ma prügi ja kombe järrele. Suwwel on neil kibbe töö. siis ei-Me kellegi! aega wöeraspiddo piddada, ehk jutto aeamisega aega wita; agga tallisel aeal, kus töö kiret ei olle, siis sawad plkkad õhtud ennamiste koos istumise ja jutto aeamisega  ärrawidetud. Siis istuwad mehhed, sured kassukad selgas, karrused mütsid peas, ühhes koos ja könnelewad endisest asjust; naesed ja tüttarlapsed istuwad wokki tagga ja kedrawad, kus jures ka suud maggust jutto puhhuwad. Kõige juttukam aeg on se, kui süggiie wina marjadtakse ja maitd ja wiin ka walmis, sedda katsu ärranoppitusetäkse saggedaste  senni ja ni rohkes te, et keled oige pehmeks  sawad, siis ei olle juttu! ennam otsa ja saggedaste sünnib ka sedda, et mönnel pead raskeks ja jallad ni nõdraks sawad, et paigast ennam ärra ei sa. Kõige surem rahwa piddo on neil essimesel Mail. Jubba ösel istutawad nored mehhed kummagi külla otsa ühhe sure pu ja kaks keskpaika  ühhe laggeda platsi peale. Nende pude latwas on rättikud, mis nored tüttarlapsed andwad, plaggudeks lehwimas ja puud iggapiddi  kennaste wälja ehhitud. On need nelli puud istutud ja walmiö ehhitud  , siis wiwad nored mehhed, mönnesse perresse küllas, kus wahhest mönni perretüttar, kui masikas kaswab, ühhe ehk ka rohkem neiusid  kingituseks. Se päew on neil siis piddo ja römo päew, kus nored innimesed ühhe ehk teise tallusse kokko tullewad, römulikult, agga mõistlikult nalja piddama; seal nad siis hüppawad,  tantsiwad, laulawad ja tewad muud römo, sest se on jo essimene Mai, nad on sel päewal otse nisamma rõõmsad, nago meie rahwas Jani päewal kahjo agga, et meie rahwas sedda kõige suremaks römuks piddawad,  kui ennast hästi täis joowad ja parrast tutti piddi kokko lähhäwad rammo katsuma; se ei olle ennam kellegi römo päewa pühhitsemine.  Preislased ei tunne üht sesuggust Mai piddo. Nende laul, mis nad omma piddude peal laulwad, on ennam ehk wähhem meie eesti rahwa ..aido raido" sarnane, mis keddagit pessast wälja ei ahwalda. Nabur ja wadder makswad nende jures paljo, neist piddawad nad suurt luggo. Juhtub  agga et wahhest nooklema lähwad, siis 196