Aleksandre koli körwaö, Jurri Dorni pärralt maea, mis kolme tunni parrast, se on: umbes kello wie aeal, kustutud sai, põllema. Sesamma puuellomaea, mis teise wenne tullekassas ehk assekurantis 1300 rubla eest üllesantud olli, on põhjani mahha pöllenud, põlle muud, kui korsnad  püsti janud. Kui suur ta waese mehhe kahjo õige olnud, sedda põlle weel arrusse sadud.  Tarto rahwas arwab sedda omma kohhuse  ollewad teatada, et nende tullekustutamise kommandale, nende wapruse eest, mis nad seal kustutamise jures üllesnäidanud, suur tänno anda tulleb, sest et tuld, ehk kül tuul kaunis walli olli, mitte põlle emamale lasknud minna, waid senna maea peale üksi kokko röhhunud,  sest et sedda ennam kellegi abbi pelle woinud peästa. Ka tudendid olla wägga waprad  kustutamise jures olnud, mis eest ka neid süddamest tännatakse. Wönnuft. Pöllomeeste selts. Kuida Ria seitung könneleb, on lõuna Liwimaa pöllomeeste  seltsil nõu olnud 13. Webruaril Wönno linna kokko tulla, kus A. Punsheli herra siit ma linna kaswatamise ülle lubbanud kõnnet piddada, kuida kergeste arro sadamaid, agga lühhikesi öppetuse ramatuid pölloharrimise  ja karjakaswatamise ütte, pissukeste pöllomeeste  tarbeks murretseda. - Kõik muud könned pöllomeeste seltsides on ommast kshhast tullusad ja head, agga iggakord ommetige mitte ni kassulikud, kui tarwitawad öppetlikud könned,  pölloharrimisest, karjakaswatamisest ja muust neist asjust, mis tallorahwa ellusse putuwad  ja mis nende ello korda parrema ja tullusama korra peale wöiks awwitada, sest seal on meel paljo, mis häddast parrandamist  tarwitab. Õlleks Postimees pöllomees, siis katsuks ta ommalt poolt ka takka nihhutada,  agga et ta sedda potte, sepärrast otab ta nende käest tarwiliko öppetust, kes selle tööga põhjani tuttawad. Peaksid siis ausad pöllomeeste  seltsid katsuma tullusaid öppetuse ramatuid,  kui need ka saksa keles tulleksid, walja anda, sellega saaksime jubba toime, neid katsuksime  siis eesti kele rahwa kätte murretseda. Tallinnast. Kirriko sönnumed. Mödaläinud  1872 aastal on, kuida Tallinna sei- tungis üllespandud, Tallinna linna koggodustes  sündinud 350 poeg- ja 324 tüttarlast, ühtekokko 674 last; neist on 12 pari kaksikuid  28 eksind ja 37 surnud sündinud last. Laulatud sanud 249 pari. Surnud on 429 meeste- ja 375 naesterahwast, ühtekokko 804, innimest; neist on 18 innimest peale 80 aasta mannaks sanud ja nimmelt: üks naesterahwas 80, kuus naesterahwast 81, kolm naesterahwast  82, üks meeste- ja üks naesterahwas 83, üks naesterahwas 84, üks naesterahwas 85, üks meeste- ja üks naesterahwas 86, üks meesterahwas 87, ja üks naesterahwas 93 aastat. Önneto surma läbbi on siit mailmast ärraläinud 10 innimest ja nimmelt: 4 meesterahwast  ärrauppunud, 1 surnud leitud, 1 heina koorma alla ja 1 auro massina alla janud,  ja 3 meest issiennast mahhalasknud. Mõnda muutmist ammetites. Mödalainud aasta wimase pole sees on Eestima  piiskopi kohto jauskonnas öppetajate jures  mõnda muutmist olnud, mis meie siin allamal  same näggema. 15. Septembril surri Niggula koggoduse õppeta Theodor Benedikt Frese ommas 34 aasta wannaduses ja 8 aastase  tenistuse ja ammeti tallituse peale ärra. Noarootsi koggoduse öppetaja Willem Girgensohn on 2. Nowembril rigi seestpolise  asjade tallitaja ministre kinnituse peale Ranna-Lanema praustiks sanud. Wikar öppetaja  Karl Mihelson on 16. Oktobril Niggula  koggoduse öppetajaks wallitsetud ja 10. Detsembril senna laulatud sanud. Saarde koggoduse öppetaja Johann Heinrich Brashe on 19. Septembril Tallinna Dom-Kaarli koggoduse  öppetajaks ja Wikar öppetaja Johannes  Hörshelmann 25. Septembril Martna koggoduse öppetajaks kutsutud. Peterburgist. Piddali sisseõnnistamisest.  Zgga hea assi on sedda allustades  weike, nago koido piir enne päewa töuso, mis agga aega möda suremaks kaswab ja wimaks  paike ommas täies walguses seal seisab. Otse nendasammoti on ka senna üks ewangeliumi  hospiddal assutud ja ehhitud, kelle hakkatus  wägga weike olnud, agga ommetige sure Zummala abbiga malmis sanud ja nüüd 4. Webruaril pühhalikult sisseönnistud ja kuiva 71