Meie oleme sellest jo rääkinud, kui suure auuga Persia shahhi Nasr-ed-Din'at Wenemaal wasta wõeti. Et ta kõige suuremat auustamift Peeterburgis leidis, on iseenesest mõista. Sellest meie pitkemalt ei hakka rääkima, aga seda tahame täna jutustada, kuidas see shahh nüüd jo kolmat korda Wenemaa piiride sees käimas on. Kui Mahomed shahh, praeguse Persia shahhi isa, trooni peale astus, jättis ta oma poja ja troonipärija Nasr-ed-Dini tema kaswataja Mirza-Tagi-Khaniga Tobrise linna, kus wiimane Asserbridstani walitsejaks sai. Aastal 1837 käis Keiserlik Majesteet Nikolaus Pawlowitsh  Kaukasuse maad waatamas, ja kui ta Eriwanis oli, saatis Mahomed-shahh Tabrise kubernäri ja Mirza- Tagi-Khan'i teda sinna teretama, kellega ka noor 7-aastane troonipärija ühes läks. Keiser Nikolaus wõttis tulemase Persia walitseja tõsise armastusega wasta, tõstis ta oma põlwe peale ja ütles: Sinu isa ja mina, meie oleme kuningad, kõik kuningad on aga oma wahel wennad, ja sellepärast olen mina sinu onu." Keiser kinkis siis printsile ühe kalli sõrmuse nende sõnadega: „Siin annan ma sinule ühe kingituse,  maata järele, et sa oma onu ära ci unusta," pani temale Andreas ordo paela ümber ja andis temale suud. See lahke olemine Weneriigi wägewa keisri poolt on niisama mähe Nasr-ed-Dini meelest ära läinud, kui see tähtjas abi, mis ta Wenemaa poolt aastal 1848 kui 18 aastane troonipärija sai. Nimetatud  aastal oli ta oma kaswatajaga Tabrises. Ööse 3. Oktobril sai seal olem Wene kindralkonsul Anitshkow  Teheranis olema Wene saadiku Dolgorukowi käest kulleri läbi sõnume, et Mahomed-shahh äkkitse ära surnud ja mõned tema sugulased ennast Persia trooni peale tahta tõsta. Anitshkow läks silmapilgul ööse kella 1 ajal oma seltsimeestega Persia troonipärija palleisse ja nõudis, et ta ülesse saaks äratatud. Kui Nasr-ed-Din magamise kambrist wälja astus, soowis temale Anitshkow Wenemaa keisri nimel trooni peale astumiseks õnne ja rääkis, mis Teheranis sündinud. Ruttu wõeti nüüd mõned rügemendid mäge kokku ja uus Persia shahh läks nüüd Wene ametniku Jesseni seltsis Tabrisest Teherani. Tee peal juhtus ta ühe trooni püüdjaga kokku, lõi tema mehed pelgu, wõttis teda ennast wangi ja astus nii jäädawalt oma wanemate  trooni peale. Shahh Nasr-ed-Din on wiimase Wene-Türgi sõa ajal mitmel korral oma sõbrust wäga mõnusal kombel Wenemaa wasta üles tunnistanud. Tislisfist. Juunikuu alustusel tuliwad Wene wäemehi, umbes 30 Lesghia meest, Tiflissi linna, kes Türgi wangis oliwad olnud. Neil oliwad head riided seljas ja mitmel oliwad Wenne suuristid rinnas.  Iga Lesghia meest oli kolme Türgi soldati wasta tagasi wahetatud. Kaukasuses on mitmel kohal suur wihm palju kahju teinud; wesi on terwed hooned ära wiinud ja palju inimesi ja elajaid on surma saanud. Samarkandist. Seal on hirmus rahe-sadu olnud, kellest aknad majades ära on lõhutud, wili puruks pekstud ja õunapuud maha murtud. Rahe-terad on tuwi muna suurused olnud. Hersoni juures on kaks aurulaewa, „Tshaika" ja „Sarja" töine töise wasta läinud, kus 12 —14 inimest surma, ja pea niisama palju haawatud saanud. Uppunute seas on ka üks kaupmees, kellel 40,000 rubla raha ligi oli. Tsherkassis, Kiiowa kubermangus on hilja aja eest tagasi ka nii hirmus rahesadu olnud, et enam kui 100 lammast surnuks on löödud, ja palju muid loomi ja karjatseid haawatud. Wõeralt maalt. Konstantinoopolist. Mässajate nõu, kes Tsheragani  on, nagu nüüd awalikuks saanud, järgmine olnud: Nemad tahtsiwad  Abdul Hamidi trooni pealt maha lükata ja Muradi sultaniks tõstmisega ühtlasi ühe riigiwalitsuse ära seada, kelle peamees Mithat Pashaa oleks olnud. Oleks see nõu korda läinud, siis olekfiwad nad kõla wälja teinud, et Wene sõawäed Konstantinoopoli linna tunginud ja oleksiwad Inglismaa sõalaewad Bosporusesse  kutsunud. Hirmus tulekahju, mis mässajad ühtlasi Konstantinoopolis oliwad sünnitanud, annab sellest ül tunnistust, et nad oma päälinna ära tahtfiwad  põletada. Et Ali Suawi seltsimehed mitte kõik kätte ei ole saadud, sellepärast kardetakse uut mässamist. Sultan Abdul Hamid on oma pallei akantele ruttu raud telingud ette lasknud panna; ka ei julge ta enam wäljas käia, ega mosheesegi minna. Kõige suurem mure on temal sest, et La oma kõrgeid  ametnikust ei wõi uskuda. Nii on ta uue suurwesiiri  Rushdi - Pashaa keset ministrite nõuupidamist jälle ametist lahti lasknud ja wäliste asjade toimetaja ministri Savset-Pashaa suurwesiiriks teinud. Kuidas seal riigi Lallitustega lugu on, kus igas nädalas ministrid  wahetatakse, wõib igamees ise ära arwata. Türklased on praeguse sultani peale nii wihased, et igal silmapilgul uus mässamine elusse wõib tõusta ja Türgi walitsus praegu wäga kõikuma põhja peal seisab. Osman Pashaa on Sultanist 10. Juunil pallei - marshalliks tehtud, kus juures tema endised ametid ka tema kätte jääwad. Said-Esfendi on seestpidiste asjade toimetajaks ministriks nimetatud. San Stesanos on 6. Juunil sõa-nõuu see üle peetud, kuidas Rhodope mässamist kõige rutemine  ära wõib lämmatada. Ka on seeüle otsust tehtud, et Rodosto Kristlasi, kes Muhamedlasi piinanud ja riisunud, walju trahwi alla wõtta. Berliinist. Saksamaa Troonipärija on Kolma- kõik MkMmaäde kongreM  saadikud "NM juures wasta wõtnud. Neljapäewal  13. Juunil (1. Juunil) kella 12 ajal lõuna on esimene kongressi istumine wäljaspidise asjade ministeeriumi suures saalis alustanud. Seda saali oli päew warem toredaste wälja ehitatud. Töiste maade saadikud oliwad jo 11. Juunil Berliini jõudnud,  Inglismaa saadik tuli 12. Juunil sinna. Berliini kohtud on jo palju mehi kahe-, kolme- ja nelja aasta peale sellepärast wangiroodu mõistnud, et nad peale keisri laskmist seda tegu awalikult heaks kiitsiwad ehk muidu sõnu suust wälja ajasiwad, mis mässamist riigi walitsuse wasta tunnistasiwad. Rootstmaalt. Kuulus prosessor Nordenskjöld  saab jälle tänawu Põhja-Jeämere teekonnale  minema. Selle teaduste uurimise teekonna kulu kannawad osast Rootsi kuningas, kes seks 40,000 krooni (ligi 350,000 rubla) on kinkinud, osast Rootsi riigi walitsus, vr. Oskar Dickson Gootenburgis ja Siberimaa mõisnik Sibirjakow. vr. Dickson on seks Breemenis aurulaewa „Vega" ära ostnud. Selle laewa peal saamad teekonnale minema: Prosessor Nordenskjöld,  kui ülem, meremäe pealik L. Palander kui laewa pealik, taimede tundja vr. F. R. Kjellman, loomade tundja vr A. Stuxberg ja arst E. Almquist. Peale selle lähemad weel mitmed meremäe pealikud ühes, 18 laewameest, 3 kalameest. Moona wõetakse kahe aasta peale ühes, ja läheb nimetatud seltskond Juuni lõpetusel teele. Kreetast. Kreeta saarel on 53YY Kreeta mässajat  Mkoae juures Türgi sõawägedega kokku läinud ja on nad ranna linnadesse pelgu löönud. Selle uue wõidu järele olewat Kreetlastel kindel nõu, mitte enne järele anda, kui ennast Kreeka maaga on ühendada jõudnud. Prantjusemaalt. Et KWMseMMUM.mustakarwälist  mrinsteeriumi l 6 Maist, kes enne praegust  mimsteeriümi äMtztis oli, seaduse rikkumise pärast kohtu alla tahab anda, sellepärast pidasiwad republiigi wastalised Mai kuu lõpetusel nõuu, mis seesugusel loul teha. Wiimaks tegiwad otsuseks, et Marshalli sekka tahtsiwad tõmmata ja tema peale süüdi lükata, et teda sell kombel republiigi wastaliseks teha. See nõu ei saa neile aga mitte korda minema, sest presi- Lendi peale wõib üksi siis kaemata, kui temale riigi äraandmist süüks arwatakse; muu asjade eest wastawad  üksi ministrid. Ameerikamaalt. Filädelsiäst tulewad sõnumed, et Mai kuu wiimaste päewade sees üks hirmus maru Wiskonsini riigis on möllanud, kes suure jau sellest riigist ära on rikkunud. Sadanded majad on ümber wisatud, umbes 30 inimest on surmatud ja 50 haawatud. Tuul wiis inimesed ja asjad enesega ühes läbi õhu ja wirutas nad töises kohas jälle maha. Ühes kohas wiis tuul koolimaja kõige koolmeistri ja lastega tüki maad edasi, kus jumes kolm last surmatud  saiwad, aga mõned täitsa terweks jäiwad. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek 21. Mail 1878. Esite pidas seltsi kassameister A. Hansen kõnet selle üle: Kuidas kultuura taimed (kodu-wiljad) meie Eüroopa maale tuliwad, ennast siin laiali lautasiwad  ja kuidas nendega ühes inimese wai- muharidus edasi jõudis. Meie loodame, et seda kõnet terwelt siin lehes ära wõime trükkida ja sellepärast meie praegu temast pitkemalt ei hakka rääkima. Et seltsi präsident sell korral ise seltsi koosolekust osa ei wõinud wõtta, oli ta kirja teel seltsile ette pannud, seeüle  otsust teha, kas tänawu põllutöö näitust Pärnus  edasi saab toimetama ehk praeguse kahewahelise sõaoleku  pärast töiseks aastaks jätma. Näituse asju olla küll jo hea hulk näitajate poolest ülesantud, nimelt ka palju linaharimise masinaid, aga praeguse sõakartuse pärast ei wõida nimelt seda linaharimise näitust mitte nii täielikult korda saata, nagu enne lootust oli. Kui selts selle asja üle igapidi nõuu oli pidanud ja nimelt ka seepeale tähendanud,  et tagawara mägi sisse kutsutud, põllumeestel mähe tööjõudu ja sellepärast ka mähe aega näitusest osa wõtmas käia, sellepärast see näitus praegu mitte seda kasu ei saaks tooma, mis ta muidu tuua wõiks, tegi ta otsuseks: „Et praegused rahutumad ajad, kus keegi ei tea, kas sõda tuleb ehk tulemata jääb, seltsi poolt uõuuks wõetud põllutöö ja koduloomade nimelt ka linaharimise näituse elusse kutsumist takistab ja selle näituse kasu ka saaks wähendama, sellepärast  teeb selts otsuseks, et see näitus tulemaks aastaks jääb, kus loota on, et meile jäädaw kallis rahu sinnamaale tagasi saab tulnud olema." Seda otsust tegi terme selts ühest suust. Sell kombel ei saa siis tänawu mitte näitust Pärnus olema, aga kui Jumal jälle kallist rahu-aega annab, tulewal aastal. Ka abipresident, maamõõtja herra Toots, pidi ühe kõne pidama, aga et ta haiglane oli, jättis ta selle kõne heinamaade  kastmisest" tulemaks korraks. Herra Toots on jo palju kunstlikult kastetawaid heinamaid Pärnumaal teinud, kus heina-saagid imelikult on tõusnud, ja sellepärast saab nimetatud kõne wisi wäga õpetlik olema. Wiimaks pandi meel kiri seltsile ette, mis Riia põllumeeste  selts „Gemeinnützige und landwirthschaftliche  Gesellschaft für Süd-Livland" selle soowimisega  Pärnu Eesti põllumeeste seltsile oli saatnud, et mõlemad seltsid edespidi omi kirju wastastiku ära wahetaksiwad.  Seda soowi wõttis selts hea meelega wasta ja palus eestseisust, selle järele teha. Seltsi tul emane koosolek saab 1. Juulil peale lõunat kella 5 ajal olema, see on päewal enne Pärnu laata. Mõni sõna Eestikeele sõna-walajatele. Kuida Järweotsa Jaak ja Kääri Kaarel juttu ajawad. I. Kaarel: See sõna, pastor, mis seal „R. p. p. lehes" seisab, ei tähenda mitte pas-toru, ega jämedat healt, maid nii palju kui: õpetaja. Jaak: Sooh, no jah, kes suuremais paikades elawad, need ikka rohkem teadwad, aga kust meie waesed seda kõik maal teame! Siis Sa wõid, wa' kasuwend, mulle ka küll ära seletada, mis see sõna „putsmaker" wõi „putsmaher"  tähendab, mis seal „Ristirahwa pühapäewa lehes" 9mas numris seisab, kas see mitte rumal sõna ei ole? nõndasama ka haubid? Kaarel: Waata Jaak, need on nõnda-sama saksakeeli  sõnad, kui pastor ja muud; putsmaher tähendab Eestikeeli nii palju kui naisterahwa ehtede walmistaja ja haubid on need haubid, mis naesed pääs kannawad kuida neid eestikeeles nimetatakse nüüd jälle? tanud jah. Jaak: Noh, Sina ei mõista ka enam maakeelt, seletad  mis haubid on just nõndasama nagu minu aegus õppusel seletati, mis tapmine on. Mis on tapmine? tapmine  on see, kui ära tapetakse! Kaarel: Saab juba paarkümmend aastat linnas ära elatud, eks ta lähä ka tüki aja peale meelest ää! Jaak: Aga see on ometi natuke halw asi, et seal Eestikeeli kirjutatud „Ristirahwa pühapäewa lehes" nii palju Saksakeele sõnu ette tuleb, kellest meie rahwas mitte täieste aru ei saa, ja siis arwame neid hoopis töise asja olewat. Kaarel: Jah, ega ta kiita küll ei ole, aga mis senna teha, kui Eestikeeles kõige asjade tarwis sõnu ei ole. Jaak: No ei tea ka! aga mis see sõna „mõllima" siis tähendab, mis ka sealsamas lehes ette tuleb, ega see siis ommeti Saksakeele sõna ei ole, aga siiski ei saa mina temast mitte aru. Seal on öeldud: Kui kellegil wask keeldega  orelid müüa on, see andku seda „pühapäewa lehe" sees teada ehk „mõlligu" wene turul seal ja seal poodis; meil ema ütleb ikka weikese Jütsile, kui see leeme paja kallale segama lähab: „Jüts, mis sa mõllid seal!" mis seal poodis siis mõllida on? Nõndasama „mant" (5 kop. korter). Meil Wõru pool öeldakse penile, kui teda lakke kallalt ära aetakse: „Kasi mant ära!"