Wawre kele peal» Ta peab seal sönno kuulma, kellest ta wist ei unneski põlle näinud, egga sedda mõtteida wöinud, et ta ni kaugelt ülle temma pea tõusnud. Temma sü olla, et wanna Napoleon wangi sattunud ja Prantsuse troni pealt ärralükkatud; temma sü olla, et wöit Sakslaste ja mitte Prantslaste kätte janud; temma sü olla, et rahwas mässama hakkanud ja issikeskes ühte teist ni paljo tapnud; temsü  olla, et Paris pöllema südatud ja ni paljo krono ja muid maead ärrapölletanud ja sedda olla ta kõik sellepärrast teinud, sest et lootnud, Prantsuse kroni omma pähhä ja wallitsuse keppi omma peusse sada. Wanna Napoleon ei panne sest suurt tähhele, et Prantsuse troni ja kroni kautanud; agga se lõhkuda temma süddames, et Prantsuse riik ni häbbistud janud  ja ni suurt söa kullo peab maksma. Kõik sedda süüd wötko nüüd Jules Wawre omma kukkile ja kandko, künni mulda lähhäb. - Siin on nüüd önne.sowimise kirri, mis prints Napoleon  peale selle kirjutanud, kui se hirmus werrewallamine Prantsuse maal lõppenud ja iggamees jälle rahhulikult omma tööd woinud tehha hakkama. Ja sedda on üks mees kirjutanud,  kes ennast emale kaugele püssirohho -suitso eest hoidis, kus teised kesk selle sees ollid. Uemad sönnumed. Berlinist, 5. Junii. Eilase wäggede sisse mjnniko aeal olli ilmuke wägga kenna ja kõik läks ilma pahhanduseta. Söa wäggede möda marsimine turis 5 tundi. Missugguse römuga söamehhed ja rahwas ühte teist terretas,  olli märato suur, kõik ulitsed ollid wägga uhkeste ehhitud ja römo tulled öhto m kennad linnas, et Berlin enne ialgi sellesarnast  ei olle näinud. Kõik keiserlik wamil ja temma sured wöerad, mis iggast madest senna ollid kvkko tulnud, sõitsid öhto möda linna ümber, rahwa römust ossa wötma. Rahwa roöm olli ni suur, et ulitse täielt künni peale kesk ööd, möda linna käis, egga selle peale möttelnud, et aeg olli koeo minna. Pridrik Willema M. ausamba katte alt wäljatullemise  päew on weel ees ja seks päewaks on ka Wennemaa söawäggede sadikut seal. Aurahhasid on arvutumast wäljajaggatud ja söazninister Roon sanud krahwi au sisse tõstetud  ja krahw Moltke kindralweltmarshaliks nimmetud. Em sist, 6. Junil. Würtembergi kunningana  ja Badeni printses Willem on tänna hommiko kello 8 siit arva Prankwurtist läbbi koeo reisinud» Brüsselist, 6. Zunil. Belgia kunningas  ja temma suur abbikasa, on omma käega wanna paawstile Lemma 25 aasta ammeti Jubeli päewaks önnesowimise kirjad kirjutanud. Berlinist, 7. Junil. Home tahhab wanna keiser Willem Emsi Keiser Aleksandrit watama minna ja laupäewal jälle koeo taggasi  tulla. Kuida kuulda, olla ka Austria keisril nõu se näddal Emsi wöeraspeule sõita. Berlinist, 8. Junil. Keiser Willem ei sanud eila Emsi sõita, senna minnik jänud eddespiddise aea peale; agga Oldenburgi Suurhertsog  on jubba senna läinud ja ka kalli terwisega  senna sanud. MÜnhenis olla ministrid  issikeskes nattuke sassi läinud. -—Wanna  paawst olla üht käsko allakirjutanud, mis läbbi kardinalide käest se õigus ärrawöetakse, paawsti wallitseda, waid se õigus jäda üksi temma ennese kätte, sedda nimmetada, kes Lemma  järrele jälle paawstiks peab sama. Brüsselis  jaMadritis olla paawsti Jubelipiddo päewa pühhitsemise jures kaunis sured tüllid olnud, mis sõawäggede läbbi waigistud sanud. Berlinist, 9. Junil. Kreka kunningas ja Weimari Suurhertsog on, kuida Emsist teada antakse, kalli terwisega senna jõudnud. Wennema sõawäggede poolt sadikud, kes pühhaliko  Pridrik Willema 111. ausamba katte alt wäljatullemise piddo peale ollid sadetud, on jubba Peterburgi taggasi sõitnud. —Posenis  sawad maead köwwaste läbbi otsitud, kas kohhegilt Parisi mässajate koggo liikmid peaks leitama. Berlinist, 19. Junil. Elsas-Lootringeni nore meestele tehhakse kohhufeks, selle wasto walmistada, et iggaüks omma nimmetud aeg wäetenistuses peab tenima. 201 Sensuri polest lubbatud. Rigas, õ. Junil 1871. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn.