ja waötoräkimata, selle komite seädmiste järrele  teggema ja sedda mis kästakse täitma; 6) näituse wallitsus, ei wötta middagit wastamist,  kui ka middagit kahjo peaks sündima, olgo ellajate ehk mu asjade jures, näituse maeas, ennese peale; 7) näituse peale todud ellajate toitmine ja tulgutamine jäeb nende perremeeste omma holeks ja selle pärrast on nende üllespassiatele lubba, ilma maksuta näituse  maeas sisse ja wälja käia; 8) igga näitusele  todud assi peab omma kohha peal, kuhhu ta kord pantud, kõik se näituse aeg seisma, saab ühhe weikese tahwlekese, kuhhu selgeste peale kirjutud, kust se pärralt on ja kui ta hind teada, ka senna peale kirjutud; kirri on saksa- ja eesti-kele. 9) aupalgadeks sawad wälja jaggatud 8 höbbe ja 8 wask au-rahha, otse nendasammoti ka rahha palkasi ja kituse kirjast; kus jures agga tähhendakse, et aurahhad  ja rahhapalgad agga ükspäinis Perno- Willandi maakonna tallorahwale sawad wälja jaggatud; 19) pilleti hind on, kes näituse maeas näitust wadata tahtwad, iggakord 29 kopp.; ka antakse kõige näituse aea peale Pillet ja se maksab siis üks rubla; sellega woib ni mitto kord sees käia, kui tahhab. Willandis 25. Aprilil 1873. Näituse komite nimmel: Endine  kihhelkonna kohto herra F. von Strük Riida mõisast, rentnik C. Wernke Wanna Karristest,  mõisa wallitseja P. von Wassmudt Jäskast. John Kõrber, sikkertär. Tallinnast. 25 aastane ammeti päe w. Tallinnast kirjutakse 27. Aprilil: Eila pühhitses meie kubbermango gümnasiumi üllem, koli öppetaja Gotthard v. Hansen omma 25- aastast ammeti päewa 26. Aprilil 1848, olla temma omma ammetit Peterburgis hakkanud ja 1854 aastast sadik Tallinna gümnasiumi peal sure truusega tood teinud. Nimmetud päewa hommikul koggosid kõik koli öppetajad ja koli lapsed sure saali kokko, et seal Jubilarile  onne sowida. Peale selle, kui hommikune  palwe sanud petud, on kubbermango kolide  direktor üht piddo könnet piddanud, kus sees ta nimmelt lubilari truust, mis ta ommas  ammetis üllesnäidanud, könnelenud. Parrast  könne löppetust on se laul: ..Hoia meid ja õnnista" lauldud ja siis olla direktor, koli öppetajad ja koli lapsed Jubilarile õnne sowinud  ja temmale ka mõnda auwäärt kingitust teinud. Parrast lõunat olla üks sõbralik sõma-aeg  tedda, temma ammeti wendi ja muid Jubilari söbro kokko kutsunud ja ühhendanud. Krono wölga ärratassutud. Januari,  Webruari ja Märtsi kude sees se aasta, on Eesti kubbermango rahwas omma krono wölga 71,219 rubla koppik wähhendanud  se on: nipaljo otsast arramaksnud ja nimmelt:  Hommiko-Harjomaalt 7709 rubla 731/2 kopp. Õhto-Harjomaalt 6241 rubla IBV4 kopp. Löuna-Harjomaalt 4858 rubla 651/2 kopp., Rand-Wirromaalt 6217 rubla 491/2 kopp., Allentaggusemaalt 7020 rubla 98 k. Hommiko-Järwamaalt 9123 rubla 31/2 kopp. Löunajärwamaalt 4204 rubla 601/2 kopp., Maa-Länemaalt 2701 rubla 85 kopp., Rand- Lanemaalt 4431 rubla 861/2 kopp. ja Läne saarde pealt 6519 rubla 47 kopp. .Se aasta on nemmad 8073 rubla 95 kopp. rohkem  ärratassunud, kui minnewa aasta sellesamma  aeaga. Peterburgist. Keiserlik tänno. Suur Majestät on, kuida „Wall. teadaandja" juttustab,  selle eest, et selle aea sees, mil suur Majestät  Saksa keiser seal wöeraks olnud, kõik assi Peterburgis kõige suremas korras olnud, linna üllemat kindraladjutanti Trepowi rännanud  ja kõiki politsei ammetnikude wasto omma rahhul ollemist öördanud. Weel keisri Willema ollemisest Peterburgis, könneleb Peterburgi saksa seitung:  Kõige nende söameeste piddude jures, mis selle aea sees, kui suur Majestät keiser Willem meie sure ja armolise Keisre Herra jures wöeraks olli, on ettetulnud, on temma otsast otsani jures olnud ja sure tähhelpannemisega  järrel wadanud, olli se parade woi eksersiitsiumi  jures. Kõik olli Ütlemata wägga hästi ja korralikult läinud, nenda et meie suur Majestät Keisre Herra sedda wähhemadki wigga põlle leidnud, on suur wöeras, keiser Willem, tunnistanud, et temma meie söa wäggesid kõige suremas korralikus ollemises leidnud. Üks sesuggune  tunnistus ühhest mannast ja ellatand keisrist, kes issi umbes 60 aastat wäe ja söa- 164