parlamendi liikmid ta nn anud et nemmad temma  rigi politikat tuggitanud ja lodab köwwaste,  et nemmad ka eddespiddi sellesamma tr uu sega sawad kokko hoidma ja Saksa rigi kassu nõudma, egga temmast emale jäema. JggaL pool kaswab püüdmine ja nõudmine, nende kokko hoidmist ikka weel kindlamaks kehha. Rigi kantsleri terwisegaminnaluggu  igga päewaga parremaks; würst wöida jubba hädda parrast omma jalgo prukida, kui ka ikka weel kahhe keppi warral ja kui parremaks samme  nenda eddasi lähhäb, kuida praego, siis on lota, et temma selle kuu wimaste paiwe sees, saab wälja reisima, agga kuhhu? sedda ei woi weel tegi öolda; tohtrid andwad nõu, et ta lõuna pole sojema made sisse peab minnema  terwiss wet prukima, ta isse tahta agga ennast Warzinis parrandada ja sest ei tahha ta kuidagi järrel anda. Jooksja többi on selle polest üks pahha többi, et ta saggedaste innimese  liikmed kangeks teeb, et ta neid ei woi prukida. Stuttgardist kirjutakse 25. Aprill!: Keiser Aleksander suur Majestät, tulli ei la Berlinist, meie linna, kus kunninglik wamil ja Suurwürst  Konstantin omma abbikasaga temmal raudtee jama maeas wasto olli, tedda terretamas  ja wastowötmas. Hollandimaalt. Söa platsist. Penangist kirjutakse 23. Aprilil, et peale nende meeste, mis Kratonsi linna hoidmas, weel WM Hollandi meest senna peawad ja ema ja kaks Hollandi söalaewa sealatsid ranna maid kaitsma;  neid sönnumid olla nad wimati Atshinist sanud. Prantsusemaalt. Külmast. Ni hillised  külmad, ei woi kellegi kaswule ennam head olla, sest et nüüd jubba aeg on, mi! igga täpne ioja armastab ning kaswule ennast walmistav.  Prantsusemaalt kirjutakse just Jurri päeway et sea! msdaläinud paiwil kaunis külmad  ilmad olnud, mis nende winapudele ehk winamäggedele kahjo teinud; agga arwawad et teised wiljad selle waöto seisnud ja neil sest middagi wigga ei olle olnud. Möda läinud  ösel ei olle seal ülle kõige Prantsusemaa külma olnud. Nende wilja sagi lotus on hea, lodawad üht rohket saki sawad. Madritist kirjutakse 23. Aprilil: Põhja poolt paikadest, kus rigi wallitsuse söa waed sees wattitsemas, olla sönnumed tulnud, et paljo Karlistlasi kõhtude peale läinud armo palluma, et neile peaks lubbatama rigi soameeste sekka astuda. Wist on ka kohtud neile andeks andnud  ja neid wastowötnud. Hispaniamaalt. Sönnumed. Baionnest  kirjutakse 22. Aprili!: Karlistlaste poolt on nüüd ka sönnumed tulnud, mis sedda kinnitawad,  et kindral Konha omma wäggedega Bilbao linna läinud. Karlistlased ütlewad endid se parrast tagganenud ollewad, et rigi söamehhi paljo rohkem neist olnud, agga kidawad  omma wäggesid üsna terwed ollewad, agga rigi söa wäggedest kõige wähhemast meest, muist hawatud ja haiged ning muist lahhingi platsi peale surnud mahha jänud.  Karlistlased arwawad rigi wägge umbes  30,vl)tt meest kokko sullanud ollewad. (Assi näitab siin nenda, otse kui tahhaksid Karlistlased nattuke tühja kotti püsti ajada eht nattukene tühja tuult tehha. Red.) Rahwa terwis Bilbaus olla, ehk kül kaua waenlasest sisse piratud, kassina toiduga ellanud,  wägga hea ja jõest sawad kõik üllesamise keeldawad tantsid mahha löhhutud ja ärra weetud ja nenda puhhaötud, et teed Lggale pole jälle lahti sawad. Marshal Serrano. Sealt smmetlik  seitung..Gaceta" teab könneleda, et marshal  Serrano pölloharrimise ministre Bekerra küssimise peale olla wastanud, et temmal se nõu olla, mitmesugguste politika partiidega leppitust  tehha ja kõik tülli, mis nende wahhel tännini olnud, löppetada; peab agga enne mõnda miniSteriumit uendama, enne kui assi woib korda minna. Sönnumed, mis Bilbaost tulnud, on, et linnale jälle kaunis rohkeste prowianti  murretsetud peab ottema. Kui se nenda tossi, kuida rägitakse, on Karlistlaste üllem Welaöko omma soldatitest ärratappetud ja nende suur pea perremees woi kässo andja Kukala olla wimases tapluses sanud hawadesse, ärrasurnud.  Nende sönnumite järrele hakkab siis Karlistlaste assi nago nattuke lonkama. 160