söast seitungides same leidma, sedda lubbame siis jälle tua. Ommalt maalt. Miast. Jssiennese tapmisest. Sealt kirjutakse ?. Junil: Ei la parrast lõunat kello kahhe aeal, on Wonno linna hinge kirjas seisaw,  Ria linnas töös ollew seppssell A. D. ommast ellotoast naela otsast rippumast leitud; ta olla ennast omma shalliga senna üllesponud. Tohter, kes ruttust olli senna kutsutud, põlle ello maimukest temma ihhus ennam leidnud, waid tedda pärris surnud tunnistanud ollewad. Mis assi tedda ajanud issiennast tapma, on teadmata. Ülleüldsest wäetenistusest. Se olli pea üsna kindel ja igga päew odata, et ülleüldne  wäetenistus 1874 aastaga piddi peale hakkama; agga kuida nähha, könneleb seitung ..Wenne Mailm" selle wasto ja ütleb et 1874 aasta! ülleüldne nekrudi wotmi n e saab ollema, mis just nendasamma ja selle moduse järrele, kuida se 1873 aastal olli, saab ollema  ja nõuab rigiwallitsus kuus meest tuhhande mehhe hinge pealt ja on wötmine ülle kõige rigi se on: möllemate polede sees. Seitung ..Wall. teadaandja" könneleb ühhest otsusest, mis merre wäggede ministerium andnud ja selle järrele peawad need, kes seal kui junkerid ehk underupserid priitahtlikult tenistusse tahtwad  heita, se aasta Septembri ja tullewa aasta Märtsi kuul omma eksami teggema. Hapfalust. Wannad lossi murid. Tuttaw assi on se, et Hapsalo wannad lossi kirriko murid omma ehhituse polest, kui ka mitte muial, siis ommetige Eestima kubbermangus,  need kõige kennamad ollid. Seal ümberringi kennad istutud metsad ja sealt metsade wahhelt paistsid wannad murid, kui ellatand kullu-pea, omma au-troni pealt wälja; agga et tal middagit warjo peal polnud, se- Pärrast piddi ta kõik wastowötma, mis ilmad ommas tahtmises ta kaela wiskasid. Kes ial fedda suurt ja müratumat wölwi näggi kokko langmise peal ollewad, se piddi sedda sowimist kuuldawaks andma, et seal middagi peab keh- tud sama, mis sedda kokko langmise eest wöiks hoida, et iggaweseks mällestuseks, ka tullewa rahwale, weel woiks jada, sest et sealt se essimene  walgus ülle kõige Länemaa on paistma hakkanud. Pea nelja aasta eest taggasi, se otti Septembri kuul 1869, on monned seal ümberkaudo ellawad mõisa wannemad hakkanud  sest juttu teggema ja on Hapsalus üht seltsi assutanud, kes selle tarbeks rahha wastowöttab,  et laggunemas ollewa wanna müridele  appi ruttata, enne kui kokko langeb. Kõige esmalt on üks hädda kattus tarwis ja siis sedda wanna wölwi ni paljo parrandada, kui ial wöimalik. Tallinna seitung könneleb, et need hädda tööd nüüd tehtud olla, mis ühtekokko 967 rubla 45 koppikat maksma tulnud;  agga rahha potte ennam kokko tulnud, kui 821 rubla siis on weel pudu 146 rubla 45 kopp. Kuida peab se puduw summa nüüd kokko tullema? Kuida muido, kui prii annete läbbi! Kes omma kat weel põlle russikasse  kaswada lasknud, se andko omma jöudo möda ja igga anne, olgo se ka kuigi weike, woetakse tännuga wasto. - Peterburgist. Ilmadest. Peterburgi saksa seitung könneleb: Mitmest Wennema jaust on need sönnumed kokko tulnud, et wägga sure pallawuse põue ülle kaebawad. Saramas olla põud ja pallawus ni suur, et nende wiljad tahta pöllude peal ärrakuiwada ja neil, kui se nenda eddasi lähhäb, suggugi totust põlle. Selle sure põua läbbi olla Irkutski jões wessi ni maddalaks läinud, et wilja pargid põlle wälja minna woinud. Arru-kirjad. Sures ja müratumas Peterburgi linnas on kolm suurt saksa koli ja need on iggaüks nüüd omma aastast arrukirja wäljaandnud, mis Peterburgi seitungid awwalikult  teadaandwad. Peetre koli arru kirjast wöttab  kauba seitung ni paljo wälja, et selle kolilaste  arru 1. Zanuaril 1873 on olnud 637 pois- ja 436 tüttarlast, ühtekokko 1667 last, kes ollid usso polest: 776 Lutteruse- 239 Kreka- 41 Roma katoligi- ja 11 mitte ristiussulist  last. Seal kolis öppetawad 42 meesteja  7 naesterahwa koolmeistert. Selle koli üllespiddamine  maksab aastas 65,876 rubla — palga rahha teeb üksi 57,666 rubla. Karl 205