ja Jummal aitas tedda jälle parremaks, siis on temma naene, kes esmalt wasto seisis, temmale nõu andnud, senna minna ja on tedda selle wasto walmistanud. Ta ehhitas issiennesele  paadi ja panni sellele nimme ..Rahhs toja." Aastal 1830 on temma, kesk suwwe seal senna läinud ja temmaga ühhes missionär  Parw ja 8 ristiussulist saarlast. Enne kui ta senna saare peale läinud, on ta söbruse saarde missionäride käest käinud nöu küssimas; need saared on agga Samoa saardest umbes 630 wersta loune pool. Lähme nüüd temmaga  ühhes Söbruse saarde peale ja matame kuida missioni tööga seal luggu on. Söbruse saarest on ülleüldse 150. Nemmad  on koralli saared, se on: nemmad on sedda wisi hakkanud, et nende arruliste korallide  ümber, mis merre põhjast ülles mee pinda tõusnud, aeg aeäl kõik suggo rohtu ja rägust, puid ja purru kinni hakkanud, senni kui neist sured saared sanud; selle pärrast ei põlle nende pealt ka mitte hallikaid leida; agga maad on head ja wiljakandjad, neid jaggatakse kolmesse jausse ja nimmelt: Tonpa, Habai ja Wawani sared, ja nende peal ellawad umbes 50,000 innimest, mis vmma ollemise, keele ja wiside polest teiste lõuna merre saarlaste suggulased; ni paljo on neil wahhet, et nemmad kahhe konna karbiga ommad pead paljaks ajawad. Neil on 300 ebbajummalad ja neid nimmetawad  nemmad Atna. Siis on neil prügiks, et kui kegi temma suggulastest haigeks jäeb, siis raiub ta omma sõrme otsast ühhe liikme ärra, ehk ta poob omma lapse ülles; seddasamma  tehhakse ka siis, kui selle saare pealik haigeks jäeb. Se on nende kõige hirmsam ebbaussu kombe ja pruuk. Kui essimest korda Jummala sönna senna widud, sedda on jubba rohkem 75 aastat aega taggasi. Aastal  1797 on kümme Inglise missionäri Tongu saare peale tulnud, kus üks inglise mees, nimmega  Morgau ees olli, se olli suur kurjateggia  olnud ja wangist ärrapöggenenud, sesamma  on ka missionändele seal wägga paljo kurja teinud, ta össitanud saarlased missionäride  peale ja olla öölnud: Küllap teie näete, need woerad mehhed nöiutawad teid omma palwetega surnuks." Rummalad innimesed on sedda rummalat jutto ka uskunud ja kolm missionäri surnuks lönud; teised olla selle hirmo  parrast sealt ärrapöggenenud. 25 aastat parrast sedda, se on aastal 1822, on missionär  Larui omma onne katsunud, agga temmagi olla sealt jälle ärrapöggenud, muido olleksid tedda ka mahhalönud. Kolm aastat parrast tedda on nelli Tahiti saare oppetajat, se on aastal 1825 Tongale särele läinud ja Jummal  on nende tööd õnnistanud. Nende öppetuse  pole olla ka üks rahwa peälik pöörnud, nemmad ehhitanud kirriko ja olla 400 hinge ristiussu pole pöörnud. Pärrast olla Eüropamaalt  weel nelli missionäri senna tulnud ja neil on se wöimalikuks läinud, mõnda taime Jummala lawwa peale istutada. Agga wajmo  harrimise polest on ja jäeb Tonga saar köwwaks maaks ka praegugi weel, Jummala sönna adder ei jõua sedda weel pehmeks ja murredaks tehha. Koggoni teine on Habai saarde luggu; sea! on Jummala Waim nähtawalt  omma tööd teinud ja Jummala sönna seeme ka iddanenud ja wilja kandnud. Selle saare wallitseja olli üks illus ja vi tk mees, nimmega Tanwaahau, üks wägga selge silmadega  ja tössise waimuga mees. Jubba lapsest sadik ei olle temma ebbajummalate tenistust  sallinud; ta otsinud parremat, agga ei olle sedda leidnud. Kui ta Tonga saarelt olli kuulnud, et seal Kristust kulutatud, olla ta röömsaste hüüdnud: ..Se on õige Jummal!" selle peale olla ta koju läinud ja kõik omma ebbajummalad kaotanud; ta olla neid kögi kattuse alla rippuma pannud ja nende altarid ärrakaotanud. Kolme saare rahwas, mis temma  wallitsuse al ollid, on wasto pannud, egga põlle tahtnud paggana usko mahhajätta ja nago kiuste pärrast tahtnud suurt ebbajummala  pühha pühhitseda. Agga mis olli pealik teinud? ta lasknud öse hulga siggu pühha iede sisse ajada ja ebbajummalate kujud kõik wäljaspoole tempelt kui kurjateggiad üllespua. Teisel hommikul, kui pagganad olla rongis tulnud, omma jummalaid kummardama, on nad wägga kohkunud, kui neid näinud nori otsas rippuwad; agga kegi põlle middagit wvinud  parrata. Aastal 1830, kui missionär Tomas olli senna läinud, olla pealik tedda pallunud,  tedda kõige esmalt ristida ja olla ennesele  nimme wötnud ..Zurri" ja sest ajast 402