wsttAd/ kohe jälle ära. ' Nht Kgst riigi saädust  neil ei ole, Oaid igC peremees M oma perewalitseja; tema on siis nago see würst. Üks on siis weel nende päälik ja ühtlase ka preester,- ta peab aga mõistuse, ks« D Wshwa  südame poolest-keMe ees olem s ja iseära»U  tõik sugu sala kunsti ja nõidust mõistma; sest ta peab nei !e, km tarwis, wihma saatma M nende waenlasi tagasi hirmutama. - Tahab keegi naest wotts, siis peabtssedansssterah- Wast tema wanemate käest- ostma ja Ms saa- D«.d pulmad peetud , kus- hästi - süa ja jua Md- olema. Iga nasset olla. oma jagu lehmi MMMda ja neist Äab' ise,' aga peab ikka sedA kõige pareMÄ Mhe jauks hoidma»- Wa- RS-inimesi auustawad llemad wäga ning OöevSKe/  pimevats ja- kerssjats «wasks olla nad WSM -lahked» - Kui kegi sureb,' siis tehakse säät selle wa hel suurt «ahst , kas see watta inimene wsj laps olnud. Wanade surnud kehad  pannakse üsna waikfeste ühte kohta puude alla ja kaetakse rohu ja Kwidega K«m, aga lapsed maetakse maha ja igaüks mattab oma last oma tuppa maha; surnu nime aga ei nimetada  ilmaski ja nimelt seeparast mitte, et teda ei saaks waewatud. Nende ebausu öppetus  on, et üks ülem waim," Reiterkop nimi, Ma beid öppetanud, loomi pidada ja kaswatada,  ja tema olla ka inimestele abimeheks taewa poole. Kurje waimusid kardawad ne- mad wsga. Wakuahwide körwas elawav W assi u sid. Nende maa on mägine U samb ara maa ja nende pealin Wuga. Nende kuninga nimi on ikka ..Kmeri / ja tema on taieste ja igapidi  oma alamate peremees. Kõik mis saal maal on, fee on ka tema oma ja ta moib iga ühe käest wötta, mis ta tahab ja ka igaüht tappa, kui see ta meelest hea on. Zga pois peab oma 9 aastast saadik kuningat teenima ja on ta l 5 aastane, siis saab ta soldatiks js pannakse teda Wangaresa wäe hulka, mis see kõige hirmsam mägi maa pääl; ta peab igas asjas kuninga tahtmist täitma, olgo see ka kõige hirmsamas asjast peab sõtta minema, kui kuningas kässib ja seda tapma, keda kuningas  surma mõistab. Nende hulgast walitseb kuningas omale teenrid, need peawad temale pooga tegema, tema kitsa ja kanu lugema ja fehK kLKMM Äke tssms, Mis te-MÄ 399 naest tv«A käest palWWad. Nende ust M pime, sest nemad kartMzd kurje Maimust' ja on tais ebausku zs Nõidust; nende kuningas ise on pes noid. Omalt maalt. Peruust. Koatsert. Nüüdsel a«al ei ole see nimi «.kontsert" enam nii wöeras, et mõni wast ei peaks teadma, Ais see tähendab, aga meie lapse pölwss teadsid ja tundsid aga saksad ja muu targem rahwas, mis see tähendas  ja nüüd on ka Eesti waiMS põllul- töö juba nii paljo edenenud, et ka nemad kontsertisi  anda möistwad ja Wsiwsd, kui siis ka mitte kõikide meelepärast siis smetige suurema hulgal ometige. Kailaste walla laulo koor andis,  kuiva Postimees seda omal aeal kulutas, Perno pürjerklubbi saatis üht laulo kontserti; mis kolmes jaus sündis. Meie ei saanud ise seda M mitte kuulma, sest et muud ameti talitused  ja hädine termis seda aga üks hea sõber kirjutab sest nenda: 9. selle kuu pääwal andsiwad Kailaste lauljad Pärnu linna mängumeeste abiga pürjerklubi saalis kontserti. Esiti mängis nimetatud mängõ koor ..Jest-Ouverture" von Kopetzky wäga mõnususte.  Selle paale laulis koor ..Noorde meeste nöuu" Ä. W. Mozartist ja „Meie kanter"  sestsammast meistrist. Iseäranis hästi kostis ..Meie kanter" kuuljate körwa. See lahke laul sai löbusaste lauldud. Suurel mõõdul andsiwad lauljad temale ilu ja mõnu seeläbi, et parajal koha! Valjuste ja köwaste laulmine hästi kuulda oli. Järgmise laulule: ..Eestimaa mo isamaa" F. A. Schubrist oleks suuremat jõudu, enam Vaimustust ja tõsist mõnu lauljate poolt soowida olnud. Ka oli siin l basso hääl teiste wasto nattuke köwa. Selle laulo 11 takt on stakkato laulda, mis mitte ei sündinud. Siiski oli see kaunis isamaa  laul oma kena sõnadega wäga lõbus kuulda. Selle järele lauleti F. W. Seringi ..Reisija rõõm." See ilus laul, mis ometi m a rsi käigis laulda on, lauleti ilma aegu ülearu ruttu, mis läbi 1 tenori kenad kerrvtused,  kui ka kõik sõnad, mitte hästi kuWjä körwu ei kostnud. .Heidi, heida!" ei peiM 67