Perno Postimees ehk Näddalileht 'M/S «MH »574 Mnes neljapäew 28. Nowembril.^ aasts. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus Z. rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla vv kopp. Ses lehhes seisab: Peterburgi etvangeliumi usso koggokondade hakkatusest. Ommalt maalt: Pernust: Laewade  käimisest. Kus kaeblusi wastowoetakse. Tallinnast: Koli asjust. Peterburgist: Kirrikute risumisest. Sured kingitused. Siberi katko többi. Wöeralt maalt: Austriamaalt: Surma sõnnumed. Jtaliamaalt: Wanna paawsti ja Hispania wahhelestst asjust. Prantsusemaalt: Söawäggede kahhanemisest. Hispaniamaalt- Söa asjust. Hinamaalt: Hirmus torm. Peterburgi ewangeliumi ussu koggokondade hakkatusest. Könneleme tänna, ni paljo, kui wannad kirjad sest teadwad juttustada, kui wannad Peterburgi ewengeliumi ussu koggokonnad on. Aastal 1872, põlles seal üks Kalwini ussu kirrik ärra ja nüüd 20. Oktobril on uus kirrik jubba jälle sisse õnnistatud, kus jures se koggudus siis ka ühtlase, omma 150 aastast sündimise päewa pühhitsenud. Sest kahhekordsest pühhast  könneleb Peteriburgi saksa seitung: „Meie ewangeliumi ussu koggokonnad Peterburgis,  on ni tähhelpannemise wäärt, et meie ühhe sesuggusel piddul, nago meil nüüd olli, nattuke taggasi peame watama ja nimmelt  selle aea peale, mil ta ilmale sündinud. Sure waewaga on se kirjutajal õnneks läinud, mõnda wanna aegist asja üllesleida, et sest sönnumid anda wöib. Pissut nimmesid selle aegsist ewangeliumi uösulistlastest on weel leida olnud, kedda selle koggoduse assutajaks nimme- takse ja need olnud nimmelt Bacheraht, Böthlingk,  Grootten, Lobig, krahw Siewers, van der Wliedt, van der Weide ja Welten. Nüüd tulleb küssida: kas meie aegsed nende nimme kandjad, nende selle aegse assunikude wössast on ehk mitte? sest et neil sedda wähhemadki wamili tunniskirja ettenäidata ei olnud, mis selget arru olleksid andnud. Essimene ewangeliumi ussuliste kirrik on kindluse piri sees olnud, mis agga pari aasta parrast jubba sealt Muitnoi Dwori sanud widud,  kus temma agga ka kaua ei seisnud, waid sealt weeti sedda jälle ärra Leiteinaja, ja se olli aastast 1719 sadik, siis aSsutadi senna saksa koggudus, mis kahhe aasta parrast Peetri kirrikuks ja kogguduseks nimmetadi. Newa jöe pahhem pool kalda peal, se osti jubba aastal 1704, just seal kohtas, kus praego admiralitäti maea seisab, künni suwwe ajast sadik, ollid aösunikud. Ka kulus wiitseadmiral  Kruis olli ennesele senna maea ehhitanud,  umbes arwata, on temma maea talli