nad rahhutumad ja öölwäd, et Napoleon 40 tunni aea sees 100 tuhhat meest Reini jöe ärewöib kokko weddada ja kardawad, et Prantslane,  kes teab kui suurt kahjo enne tehha woib, enne kui Preisi wäggi temma wasto on kokko wetud. Wägga hea õlleks, kui sönnumite andjad  'igga pääw kord raudtee jama maeadesse lahhäksid, et omma silmaga näeksid, kuida luggo seal lähhäb, siis wöiksid parrem taksirida, mis üks suur su wäärt on, kes kõik teab könneleda. Kuus hobbust lahhäwad ühhe wankresse ja 30 wankert on jubba üks suur rong : ehk 24 meest ühhe wankresse, rohkem ei woi panna. Arwako nüüd, kolm sadda tuhhat Meest, mis nemmad Berlinist Reini jöe are peawad wima, kui paljo se aega wöttab ! Prantslane ei õlle ka ammugi weel mitte walmis. Ühhe sesugguse sure walmistamise jures vn paljo teggemist ja rahwas ka wägga ussin Mõnda räkimas, mis targem rahwas, ülle rinna räkimiseks mmmetab. Linno kombel ei woi SMMetige nad senna lennata - wöttab ikka nattuke aega! Ommalt maalt. Pernust. Tu! lekahjo pikse läbbi. Meie lin on se aasta wägga önneto; kui mürristamist on, siis lööb ta ka ikka mõnnes kohta sisse. Ülleüldse on meil se aasta pissut mürristamist olnud, agga iggakord, kui se ülle meie linna on läinud, on ta kahjo. teinud. Essimesel korral löi ta wanna aptegi korsnast sisse ja purrustas sedda ärra, kus ta ka tubbasid  asjo rikkus. Juli ku 2Z. päwal läks jälle kaunis walli mürristamine kesk lõuna aeal ülle meie linna ja siis löi pikne Jakob Jakki linna aida pöllema, mis meie wapper tulle kustutamise wäggi pea jälle ärrakustutas. Pääw parrast sedda löi pikne Üllejöe, mannas Pernus, ühhe waese mehhe korsna sisse, kus jälle tubbasid asjo olli purrustsnud, agga maea ei hakkanud pöllema. Kõige nende kolm/ õnnetuse jures ei olle innimesed wigga sanud. » Surno-aea-pühha. Meie koggodusel  on Meie sure jöe ja koggoduse ollemise parrast kaks surno-aeda ja igga aasta vühhit- seb ksggodus kord Ühhe ja kord teise peal omma surno-aea pühha. Pühhapäwal 26. Juli! Olli meil allewi surno aedas jummalatenistus.  Zlmuke olli jahhe tulene ja öhhukesed  pilwed katsid päikest, et liig pallawaste ei sanud paista. Selle jummalatemstuse tarbeks  ollid issiärralikud laulud trükkitud ja m paljo kui teame, Liggi 2666 tükki walja jaggada.  Et rahwas sesuggust päwa wägga armastab  ja ilmuke ka kenna olli, sepärrast olli arroto rahwas, ei mitte ükspäinis ommast, waid ka naburi kihhelkonnadest, issiärranis wee! sealt, kus sesuggusid päiwi ei peta, ni rohkeste kokko tulnud, et laulud käest ärra pudusid; õlleks üks tuhhat wee! rohkem olnud, ei põlleks ka siis neist paljo ülle jänUV. Römulik  olli nähha, kuida nored ja wannad iggalt  poolt kokko ruttasid, kegi ei tahtnud wimaseks jäda. Koggoduse öppetaja piddas üht wägga mönnust ja süddamesse tungiwät jutlust nende pühha kirja sönnade ülle, mis on üllespandud Matteuse Ewangeliumis 25 peatükkis salmis. Annaks ZuMmal, et need sönnad, mis ta räkis, selle hulga süddamesse  on tunginud ja head maad leidnud! Niast. Püssirohho mümi se polest annab Liwima kubbermango wallitsus Liwima kubbermango seitungi läbbi kõigile tähhelpannemiseks  teada) et Ria makonna söawäggede üllema kommandiri seaduse järrele, püssirvhto igga ühhele mitte ennam selle moduse järrele kuida se tännini olnud, ei müda; waid agga ükspäinis söawäggede seäduse IV. jao, 111. ramato  1840 —1846 punkti järrele. Sedda piddago siis iggaüks meles! Tallinnast. Ollewiste kirriko üllem öppetaja  Reinhold Girgensohn on kõige kõrgemalt  wallitsewa sinatile antud kässo läbbi Tallinna linna Ewangeliumi Lutteruse konsi.storiumi  kohto wiitse präsitentiks ning supertentiks  nimmetud. Peterburgist. ..Wallitsuse teadaandja" könneleb, et Keiserlik Kõrgus Suurwürst ja Aujärje pärna, 23. Zulil, keiserlike auro laewaga  ..Standard" Peterhowist Kopenhageni sõitnud. 251