wöimust waimude üle olewad ja sellepärast kardab  ja auustab rahwas neid, aga nemad ise walitsewad kawalusega rahwa üle ja pettawad neid, nii palju, kui süda himustab. Samaanid  öppetawad, et see wõib kül olla, et üks Zumal on, aga ükski ei tea temast midagi; kõik, mis on ja mis sünnib, see on nende arwates  kõik hea ja kurja waimude töö. Mis hea, tuleb hea ja mis kuri, kurja maimudest. Sellepärast kummardawad ka paganad päikest, taewa tähti, tuld, tormi ja muid loodust; aga nemad nikkerdawad endile ka jumalate kujusid, keda n'ad kummardawad ja kellele n'ad ohwrid  wiiwad; aga kui ohwrid ei aita ja nemad  seda ei sa, mis tahtwad ja mis n'ad temalt  palusiwad, siis saawad jumalad tubliste peksa ja tahtwad neid peksu läbi sundida, nende tahtmist tegema. Missuguse südamega inimesed need on, seda ei woi keegi äraarwata.  Siin meie juures, kus ometige niihästi pühd Jumala wiha, kui Jeesuse Kristuse suurt ja kallist armu nii wägewaste kuulutakse, tehakse  weel wäga palju kurja, noh, mis siis weel sääl, kus Jumala sõna kuulutus koguniste  puudub! Need on weel palju pahemad ja nurjatumad, kes Jumalat ei karda ega armasta.  Missioni töö tarbeks on sääl suur ja laialine waimu põld, mis harimist tarwitab  ja see pärast ka töö wäga raske ja waewaline.  Seda tööd sääl maal alustas esmalt  Londoni missioni selts, umbes 50 aasta eest tagasi, Baikali järwe lähedal, Seliuginski linna juures, Buriäti rahwa hulkas, kus nemad  esimest Jeesuse armu öppetust hakkasid kuulutama ja lootsiwad säält peale hakkates aeg aealt ja haaw haawalt ka selle waimu walgusega künni Hina rahwa juure saada. Selle ülema missionäri nimi, kes sääl seda tööd alustas, oli Stallibras, üks tulise waimuga  mees, kes Wene Keisre loaga Seliuginski  linna läks ja sääl suure hoolega tööle hakkas; pärast tuliwad ka teisi missionärisi senna juure ja käisiwad mööda Buriäti sugukondasi,  Jumala armu sõna kuulutamas ning pidasiwad sääl koolmeistrite seminar kooli, kus koolmeistrid öppetastwad. Kui Buriäti rahwa  keelt saiwad selgeste õppinud, paniwad n'ad ka piible raamatu selle keele murde peale ümber. Kui nenda 16 aastat sääl tüdima- talt saiwad tööd teinud, siis wahest hakkasiwad  pisut aru saama, et nende öppetus rahwa  südameid hakkas partu unest ülesäratama ja sest saadik oli siis ka näha, et püha Waim aasta aastalt suuremat wöitu hakkas saama. Säälatse rahwa seast oliwad n'ad kaks' meest niikaugele saanud, et neid eneste abiliseks wöistwad  pruukida. Mõningad neist, keda usu poole oliwad pöörnud, olid oma noore usu sees rõõmsad ja andsiwad ka andid missioni heaks; aga siis pidi korraga töö seisma jääma,  sest aastal 58Z5 keeldi ära kõige Weneriigi  sees muu usuliste missioni tööd tegemast, waid ükspäinis Kreeka oige usuliste missionaridel  oli üksi luba paganaid öppetada ja risti usule pöörda. Kurwa südamega jätsiwad missionärid  oma Buriäti wendi Jumalaga ja laksiwad  ära. Nii pea kui n'ad saiwad äraläinud,  hakkasiwad pagana preestrid piible raamatut  taga kiusama ja kautasiwad seda säält ära, ehk neid kül juba tuhandete kaupa rahwa  käes oli. Kreeka usulised hakkasiwad siis sellega peale, et igale poole linnadesse kirikuid ehitasiwad ja koolisi asutasiwad ning paganaid eneste juure katsusiwad ja seeläbi on ka palju ristiinimeseks saanud ja need on ka enamiste linnadesse elama läinud ehk elawad muidu linna lähedal. Juba ennegi oliwad Kreeka usulised paganaid ristiusule pöörnud; Jakuuti rahwas on enamiste kõik Kreeka usku heitnud.  Paganate seas on ka need, keda Siberimaale  saadetud ja just mitte suured kurjategijad  ei olnud, waimu tööd teinud, nenda kui söawangid, keda enemuiste ka tühjale maale saadeti, kelle seas ka palju seesugusid oliwad, kes südamest oma Õnnistegija poole hoidsiwad ning teda teenisiwad, nüüd sääl paganate seas pidiwad elama, on siis ka neile Jeesuse rahu soowinud. Selle poolest on iseäranis mõned Rootsi soldatid, keda keiser Peeter I. senna oli saatnud, suurt head teinud. Säälatsest rahwast on muist rändaja rahwas, kellel kindlat  elukohta ei ole, waid alati ühest teise rändawad;  nende hulka on kroonu reisijaid öppetajaid  saatnud, kellel pisukesed kabelid kaasas, mis koost wöiwad ärawötta ja jälle kokku panna. Ühe seesuguse kabeliga reisis missionär Sagolski mõne aasta eest tagasi kaheksa kuu aea sees ligi wersta ära. Kui missionärid Tsuktsi 294