kas si tahha teie enneste kestes ka üht sesuggust  taggawarra kassat assutada? Möttelgs oige holega järvele, ehk leiate söbro, kes teil ses asjas nõuks ja abbiks on; sest igga Hea assi on tullus ja kassulik. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Üks Prantsuse kindral olla hiljoti ühhe sure piddo peal, mis olli anda lasknud, Sakslastest Prantsusemaast ärrawöedetud maade kindral kubbernerile öölnud,  et nemmad Sakslastele nende söa kullo enne ei maksa, kui wanna Napoleon !!!. ehk üks Napoleon IV. Prantsuse rigiwallitsuse ohjad  omma katte on wötnud. (Se assi näitab siin, otse kui iggatseb Prantsuse rahwas omma  wanna keisert Napoleonil taggasi ehk jälle, et üks Napoleon!V. temma assemele Prantsuse  troni peale tulleks. Selle mehhe jutto järvele õlleks nenda, et nemmad ilma Napoleoniteta  seal läbbi ei sa.) Prankwurti seitung könneleb: „Kui mödaläinud  aastal södda pikkaks wennis ja ikka laiemale laggunß ja hirmsamaks läks, hakkas ssksa-rühwas omma söameeste parrast kartlikuks minnema, et wahhest liig werrejannuliseks lähhäwad  ja nende soe kristlik werri soonte sees külmaks rööwli werreks mudetud. Kartus olli suur, et wöera rahwa raisko läinud ellowisid ja kombed neid ärrarikkuks ja koddune rahhulik  pürjeri ello parrast, kui joast taggasi tullewad,  kahjo saaks. Se murre on nüüd möd'as  ja kõik kartus asjata olnud; saksa rahhulik  werri on seks janud, mis ta enne södda olli ja kõik söamehhed, kui kristlikud mehhed ommakste jure taggasi tulnud. Se hirmus södda ei olle kellegi ellowiit egga süddant temma  endisest ollemisest külmastcmd, egga rikkunud,  waid nende armastust ühhe teise wasto surendanud, ja kindlamaks teinud. Sedda tunnistawad  selgeste ja awwalikult wabrikute ja wärktubbade perremehhed, sest et ütlewad, töömehhi,  kes söast taggasi tulnud, wägga ühhes meles omma tööde jures ollewad. Enne södda olli mitto pahhandust perre- ja töömeeste wahhel,  agga nüüd minna kõik ni rahhulikult ja ühhes meles eddasi, et parremat ennam sowida ei woi. Se raske tenistus, kõige omma elluga Jssama eest waljas olla, on neid kõiki paljo kallimaks ja aulikumaks teinud ja nende waimo erkus paljo selgemaks sanud. Kes selle hirmsa söa häddad ja willetsused ärrakatsunud, tunneb nüüd ärra, kui tullus ja õnnelik rahholik töö aeg on; selle polest on se hirmus södda wägga suurt tenistust teinud." Elsassi ja Lootringeni makonna põllumeeste heaks, kes selle hirmsa söa läbbi wägga suurt kahjo sanud, on Preislased enneste keskes rähha korjatust allustanud ja künni 15. Juni ku päewani sedda summat 24,039 talert kokko korjanud. Se summa on ennamiste kõik pöllomeeste  seltside läbbi, agga ka muist pöllomeeste  ministeriumi läbbi kokko tulnud; kus agga pöllomehhed ial kokko tulnud, seal on nende heaks rahha korjatud, kus iggaüks ni paljo andnud, kui kässt. üllatanud. GmM. Keiserlikust wamilist, köynelewad  wäljama seitungid, mis meie jälle Ria seitungist uema sönnumete.al nenda leiame üllespandud  ollewad: ..Wennema suur Keiserina on Suurwürstina Maria ja Suurwüstide Sergei  ja Pauliga Peterstaali lossi peale sõitnud, ja Hesseni prints Aleksander neid künni Darmstadti  saatmas olnud. Suur Keisre Herra, Suurwürst Aleksei, Preisi Prints Georg, rigiwallitsuse  präsitent krahw Eulenburg, üllemad  kohtowannemad, ja paljo siin ellawad wenne wamilisid ning ka märato rahwas oÜid kõik raudtee howis neil wasto. Peterstaali minnes olla suur Keiserina 14. Zunil lõuna aeal ka nattukeseks ajaks Darmstadti rigiwallitsejate  jure wöeraks sisse läinud. Prankwurtist kirjutakse 14. Junil, et Wennema  suur Keiserina omMa kolme lapsega ja Hesseni Landgrahwi Pridnkuga, Peterstaali minnes, sealt läbbi sõitnud, kus Prankwurti söa üllemad neil raudtee howis wasto olnud. Sealt olla sured reisiad kohhe eddasi sõitnud. Kölnist. Hirmus õnnetus. Juni ku 4. päewal on üks wamil, kes selle ülle, et nende armas issa kalli terwisega söast taggasi tulnud, rõõmsal kombel ühhe koos omma issa ümber istunud ja korraga olli nende rõõm ühheks sureks ja raskeks leinaks mudetud ja 224