et sõbrnSLus ka kaubaajamise kohta mõedub ja mõlemad riigid wastastiku selle igapidist kergitust nõuawad. Sellest rõõmust sigib ka lahkuma Graf Andrasi'le kasu, kellega mõlemad riigipooled sagedast rahul ei olnud, kelle peale süüd mõisteti, kui käiks tema riigialamate rahaga  ja merega kergemeelelisel wiisil ümber ja kui oleks üksi Würft Bismark teda selle tee peale kihutanud. Nüüd kiidawad kõik jaoskonnad  mõlemaid riigijuhatajaid ja on ühel meelel rõõmsad selle üle, et Bosnia maa Austria-Ungruriigi  walitsuse alla wõetud ja se riik Valtani pool saares kindlat jalapaika saanud on. Omas kümneaastases ametitallituses ei ole riigijuhataja rahwa ees ial nii suure aun sees seisnud kui nüüd, kus lahkumine ukse ees seisab. Ka räägitakse,  kui saaks Baron Aimerle üksi mäljaspidise asjade Minister olema, Graf Andrasst aga Kanzleri nime all ka edespidi ülemaks juhatajaks jääma. Würsti nime ja seisust, mida Keiser temale pakunud, ei ole Graf Andrasfi suguwõsa pärast wastawõtnud; enne lahkumist saada Keiser temale aga meel isewiisi auustust tegema. Prantsusmaalt. Rahutumad edasiastujate  jaoskonnad tegewad rahulise wabariigi meestele oma pidudega ja kõnedega juba muret. Pealegi ei ole need ja riigiwalitsus selle auustuse  üle ilma mureta, millega wanad mässajad Hui Blank ja Blankii hiljuti Marselji linnas wastawõetud saiwad. Miinis on Würst Bismark  ka Brantsusmaa Saadikuga pitkemalt jutul olnud ja temale kinnitanud, et sõbrus Saksamaa ja Austria Ungrumaa wahel Prantsusmaale midagi hirmu sigitama ei peaks, waid et ka nende riikide wahel rahu ja sõbrus weel edenema  ja tugewamat kinnitust leidma saaksiwad. Inglismaalt. Wastawaidlemine Ministeriumi  asjatallituste waSta, mis Lord Disraeli  juhatamise all seisab, kosub kangemaks, kuida Jda-India asjad Afghanistani uueste siginend  sõea läbi segasemaks ja sasisemaks lähemad Et esimene Minister omas wiimses awalikus kõnes selle asja üle sõnakest ei lausunnd, se teeb palju paha werd. Peale selle ei ole ka seespidises asjad igaühe meele järel, nimelt on põllutöö asjad, wiimse aegade sees tagurpidi käiki wõtnud ja sigib selle üle rohkem ja rohkem waidlemist. Inglismaa, mis nii uhkest oma seaduste üle räägib ja ennast kõige maa-ilma eeskujuks peab, on talurahwa seaduste poolest mitmes tükkis weel keskaea järje peale ja kõige Euroopa riikide taha jäänud. Nenda maksawad Inglismaal ja selle kahes kõrwariikis ikka weel talu rendi-kontraktid aastast aastani, ehk küll se igapääwases elus palju tüli ei tee, sest enamift  seisawad seal talukohad siiski põlwest polmeni  rentijate käes, ilma iseäranis seaduseta, aga meie-aegne rahwas pärib igal poolel seadusliku  põhjendust; Seda aga Inglismaal selle asja üle ei ole ja omanikust talurahwa seisusest seal maal ei leita, kus muidu wabadusest küll laia suuga räägitakse. Kuida juba- enne teada, on Zuulu-Kaffri Kuningas Tshetowaio Inglaste kätte sattunud, on 23. Leikusekuu pääwal  laewa peale wiidud ja Kapstadti saadetud, kuS temale korteri kuninglikul wiisil walmistakse. Kõik, kes Tshetowaiod näinud ja kellel temaga tegemist olnud, kiidawad tema wäljaspidift kuningliku  olemist. Kui soldatid teda mangi wõtsid, ütles Tshetewaio: mind, aga ärge puudutage minu külge/ Se tõsistab seda juttu mille järel Kafferlased oma Kuningast pühaks pidawad. Sellepärast on ka käsud antud, et waatuse-himulised teda mitte ei tülita. Saatmas  oliwad Tshetewaiot kolm naeft üks tütar ja neli söeameest. Kõik Kafferlaste peamehed on ennast Inglisma walitsuse alla heitnud. Zuulu-Kasfrimaa saab nüüd nende peameeste keskis jägatud, kes kõik ühe auu sees seisma peawad ja kellele Inglismaa poolest seadust antakse. Tshetewaio ei saa enam oma isamaale lastud. Afghanistani Emir lakub Kaan on oma pojaga ja 45 saatjaga 200 sõeamehe kaitsemise  all Inglaste laagresse tulnud, kui enne seda palunud oli, teda wasta wõtta. Kabuulis on seaduseta elu ja kõik wärawad on kinni. Inglismaa sõeawägi on teel Kabuuli poole. Türgimaalt. Kuida juba enne sõnumid antud, wõeti hiljuti üks mees kinni, keda Sultani  elu peale minema arwati. Se oli üks Greekamaa mees, nimega Karaüanopulos, keda ühed nõdrameeleliseks pidawad, teised aga täiemeeleliseks,  ja keda piire õiendamisele rohkemaks pealewastuseks saadetud oleks. Mõrtsuka nõutust kuuldes oli Sultan esiteks kangest kohkund, siis aga wihaseks saanud ja kurjategijat ülespuua käskinud. Hädaga sai Sultanile selgeks tehtud, et wõera riigi alamad Karaüanopulos on Rumeenia alam - mitte enne kohtumõistmist surmata ei tohi. Teda wiidi siis ühte wahihoonesse  ja seal seoti tema kerged haawad kinni. Pärast lasti teda paleesse tagasi tuua, kus temaga rääkida oleks. Paleest wahthoonesse tagasiminnes  kargas aga hulk rahwaft sõeariistadega KaraüanopuloS'e peale ja andis temale 19 haawa, millest üks surmamiseks küll oleks olnud. Türgi juttude järel oliwad surmajad nende soldatite sugulased, keda Karaüanopulas haawanud; igaüks  teab aga et need Politsei ülemast saadetud oliwad, asjale lühikest otsa tegema. Suure waewaga on Rumeenia Saadik kurjategija wenna peaftnud, keda wangi pandud oli. Sellest kõigist on aga nüüd näha et kohtualust, kui tema ühegi  wõera maa mees on, Türgi kohtute kätte uskuda ei tohi, ilma et karta oleks, tema saaks Sultani ehk ühegi Ministre weretuju peale ilma kohtuta surmatud. Piireõiendamised Greekamaa  wasta ei ole ka weel eemale jõudnud. Piireõienduse pärast Bulgaaria ja Jda-Rumeelia  maa wahel on Euroopa kommissioni poolest otsus tehtud, aga Weuemaa tahimist wasta, arwatakse et siit poolt wastaräägitud saab Käesolewaks Beirami pühaks on walitsuse-, kohtuja  sõeawäe ametnikudele mitmeaastasest palgawõlast  ühe kuu palk wäljamaksetud. Laekad on tühjad  rohkem ei leita alama ametnikude heaks. Ülema sõeawäe pealikutele on Osman Pasha täielise palga  wäljamaksnud, alamad aga ilma jätnud, kuida arwatakse, oma salalise waenlaste nõu peale, kes sedawiisi teda kõrwale tõukada nõuawad. Bulgaaria maalt. Sofiaft, 10. Mihklikuu  pääwal. Merised tülid Ristirahwa ja Mohammediusuliste wahel Zda-Rumeelia maal näitawad ka Bulgaaria maal himu äratanud olema „rahwusliku kangust" ülesnäidata. Mitmest  poolelt on korraga sõnumid wägiwalla üle tulnud, mida Muhammediusuliste wasta tehtud. Krontamlon'i külas elasiwad Türklased rahuga. Järsku langesiwad 100 Bulgaarlast sõeariistadega  selle küla peale, kus 210 elumaja oliwad ja häwitasiwad seda nenda, et aga 40 elumaja seisma jäiwad. Et Türklased palja käega wastupanid,  on ka mõni elu hukatud. Sedasama wiisi tehti ka Jrmil'i külaga ja knlarahwaga. Siin elasiwad wanaft aeast saadik Türklased üleültse umbes 2200 hinge. Ka nende peale langes üks Bulgaariaste salk ja häwitas kurjas lõhkumise tujus kõiki, mida eesleidis, nenda et mitmeaastane warakorjatus häwitud ja rahwas kerjajaks tehtud on. Kuida arwata wõib, tegewad  need hullupeade segatused Würstile suurt kurwastust ja tema on sõeawäge tülide lämmatamiseks  saatnud. Ka saiwad kohatised kohtud kswa käsku, rahurikujaid wangiwõtta ja nuhtluse  alla panna. Kas seda käsku wastapanemata  täitedakse, ei ole weel teada. Ametnikud arwawad, et isamaa armastus neid keelaks endisi Bulgaariaste piinajaid kaitseda.  Bulgaaria  Würst on Ruumeenia Würsti juure wõersiks  läinud ja seal Würstift ja wõera ist Saadikutest  suure auuga ja sõbrusega wastawõetud. Kohalised sõnumid ja sõnumid kodumaalt. Tallinnast. Öösel 8 ja 9. Mihklikuu pääwa wahel on jälle kolm wangi wangihoonest ärakaranud; nende nimed on : Tõnu Truumann, Peter Steinfeld ja Abraham Masing. Pühapääwa õhtul, 9. selle kuu pääwal on kolm kurjategijaid Wittenhofi tee peal ühe talumehe käest 25 rubla riisunud, nenda ka iems riided ja teda alasti tee peale jätnud. Rööwipaiga  peal leiti wangiriided mida üks neist rööwlitest mahajätnud ja ise kinniseotud talumehe  riided omale ümber pannud; sellest wõib arwata, et rööwlid needsamad ärakaranud wangid oliwad, .kellest ülemal jutt oli. Öösel 12 ja 13. selle kun pääwa wahel katsusid kaks waraft weike Pernu maantee peal Rosenbergi majas poe ust kangiga lõhkuda, uulitsa peal ootas woorimees kahe halli hobusega.  Enne kui pahategijate töö toime läks, tuliwad aga selle ringi ööwahid, ja margad ja woorimeeS põgenesiwad. - Selsamal öösel nägi kolmandama alewikwartali  ööwaht ühes poes tuld ja rahwast. Küsimise peale, mis nii hilja weel poodis tegemist  oleks, jäi seal kõik maitseks ja ööwaht nägi, kuida üks kurjategija üle rohoaia plangi ronida püüdis. Ööwaht oli seda kinniwõtmas, kui teine temale pähe lõi, et mahalanges. Margad on ärajooksnud. —> Selsamal öösel tuliwad kolm hulgust ühe noore mehe wasta ja üks pistis temale noaga kulmu sisse, ilma et midagi riidu oleks olnud. Jutu leht. Linnuwarga lapsuke. Jutt Baierimaa mägedest (Mis poolele jäi.) Pahandud meelega sasis noormees oma paksu tõmmukaid juukseid ja wahtis körwale, õhkuma süte poole lee peal. pMis turtsakas pois se on/ kurtis Susanna, Mk hakkab temal kohe südame peale!" Ligemale  asus tema ja rääkis pehme healega: ~Sina ei saa aru, kui armas Sa minul oled, seda ei peaks mina Sinule tunnistama, tunnistan aga siiski, tahan Sinule ütelda, et ise oma mõistuse üle walwama pean. Aga mis se awitab? Ega meie kokkusaada wõi; minul ei ole laias Zumala-ilmas  midagi, ei ka kodukohta. Seal teinepool  Murbeki metsa, seal kus kased kaswawad, seal seisab üks üksik majake, seal olen mina üleskaswand. Minu wanematel oli üks lehm, mõned kitsed ja paar pöllulapikest. Isa käis kiwimurdus tööl, ema waewas ennast homikust õhtuni põllu peal ja majas. Ansast on nemad ennast pääwaft-pääwa toitnud ja on rahul olnud,  kui aga kord woolawad mägede-weed üle meie põldude käisiwad ja mulla põhja kiwist saadik allawiisiwad, siis alustas ahastus ema kaotas oma elurõõm; ja isal langeS elujulguS alla. Wõttis raha majakese peale, aga ei jõudnud  kasust tasuda; nenda wiis rahaandja Juut meie lehma laudast. Siis oli õnnetus ja waesuS walmis. Isa on ennast küll tööga waewand, aga raha ei ole tema koju toonud. ja kui ema aru sai, et isa kõiki wõidumängu kandis, tühjas lootuses petliku õnne ja rikuse peale, siis märkas,  et kõik lootus otsas oli. KurwastuS näris tema südames, pääw-pääwalt jäi lahmamaks, ja kui minu weike õde ilmale sündis, ei tõusnud  ema enam asemelt üles. Pea oleme meie tema kirstu taga käinud. Sellest wõib nüüd juba wiis aastat olla." Tüdruk oli tasase, rahulise häälega rääkind, kui möödaläinud hädast ja kurwastusest. Jääger waatis tähelpannes tema silmi. Seal käis korraga  haledus läbi neiu südame, kattis silmad põllega ja nuttis. Rusutud noor rind kerkis ja suu rääkis wärisewalt: »Oleksin ennast parem ka kirstu heitnud." „Waene, waene Suuseke," ütles jääger madala  häälega, pani oma käe tema õla peale ja wöttis tema käed tasaselt silmade eest. „3a kuida läks asi pärast ema surma?" „Nädalift nädalini pahemast/' ütles Susanna ja neelas pisarad mägise alla, „ei tahtnud ial odasiminna, isa tööga, noor ei olnud tema ka mitte enam. Mina olin neliteistkümmend aastat mana, siis ütles isa: ? „Laps, mina enam ei