bama, isfiärranis igga rigi seest ja wäljaspolise  politika asjus. Wennemaa ei tahha muud kui rahhu ja üht rahhu, mis jädaw ja kõikumata  õlleks ja nähhikse sepärrast igga rigiwallitsusega  sõbraliku ühhendust ja kokko leppingud  teggewad. Saksa- ja Prantsuse rikidele  peaks se ühheks issiärralikuks tähhelpannemise  märgiks ollema. Riast kirjutakse 8. Mail: „Wallitsuse tcadaandja  toob allamal seisawaid telegrammist meie sure Majestäti Keisre Herra wöeraspiddust  Inglismaal: ..Londonist 5. Mail. Eila hommiko on suur Majestät endise Prantsuse ketserina Sugemel  wöeraks käinud. Selle järrele kais suur Majestät inglise üllemat maea ja öhto ministerabteit watamas. Ohto wvttis suur Majestät ossa kõigist neistH piddudest, mis temma auuks antud, nenda kui: piddu-sömaaeast,  kontsertist ja tullewärgist kristal-pallees. Tänna hommiko läks suur Majestät, peale selle, kui enne wenne kirrikus jummalatenistusest  ossa olli wötnud, Windsori kunningana Wiktoriale wöeraks. 6. Mail. Ohto olli suur Majestät prints Walese jures öhto somaaeaks.  Tänna lõuna wöttis suur Majestät  Kantenburi ja Üorki ertspiiskoppid omma juttule. Tsitüs walmistakse sure Majestät!  wastowötmisele; kõik maead on kenna plaggudega ehhitud. ..Wallitsuse teadaandja" könneleb eddast: Suur Majestät sõitis 8. Mail hommiko keiserlike  kõrguse, Suurwürsti Aleksei Aleksandrowitshi,  Edinburgi hertsogi ja hertsogina, ning Walesi printsi ja printsessiga Londonist Woolwihi, kus suur Majestät sealast arsenali watamas käinud, ning pärrast seal priistiko wötnud. Woolwihi lin olnud sure küllaliste auuks kennaste ehhitud ja märato rahwa hulk ulitsal suurt Majestäti terretamas. Sellesamma  päewa öhto olnud ministre krahw Derbü jures suur sömaaeg, sure Majestäti auuks. Suur Majestät on 9. Mail, lõuna kello pool üks Inglismaalt hakkanud jälle kojo pole (ullema ja on Grevesendi sõitnud, kus ta keiserlike jaht laewa peale ..Dershawa" astunud. Kunninglikud kõrgused, Walest prints ja printsessin ning Edinburgi hertsog ja hertsogina on suurt Majestät! senna saatmas  käinud. Sesamma seitung könneleb eddasi, et suur Majestät 10. Mail hommiko kello heas terwises Wliessingi jõudnud, kus Niederlandi kunningas Willem lil. temmal wasto olnud; kello 8 olla suur Majestät sealt jälle eddasi Brüsseli sõitnud, kuhhu ta lõuna kello werand ühhe aeal sanud. Raudtee jama maeast olla suur Majestät Belgia kunningaga ühhes lahtises  töldas lossi peale sõitnud. Kõige selle tee peal olnud söamehhed rodus seismas ja mitto musiko koori, Wennemaa rigi laulo mänginud. Peale lõunat liggi kello kahhe ajal, on suur Majestät sealt jälle Emsi sõitnud;  Baieri kunningas on omma suurt küllalist  künni Löweni saatnud. Öhto kello 11) on suur Majestät heas terwises Emsi sanud.  Raudteedest, mis jure peawad tullema,  könneles Ria seitung näddala kahhe eest ja nimmetas nimmelt kuhhu jälle ued teed peawad tehtud sama; tänna ütleb temma, et Moskwa seitung teada asja selgendada, ja ütleb, et Bologoje-Ria raudtee, mis nüüd ka ehhitud peab sama, neist linnadest läbbi saab minnema: Waldaist, Staraja-Russast, Porhowist,  Pleskaust, Petshorast, Wörrust, Wolmarist  ja Wönnust. Kõige selle tee pitkus olla 602 wersta. Sest praego nimmetud teest peawad arrud wälja käima Wörrust Tarto, Perno ja Walka, mis mönni werst pea tee körwas. Essimese wahhe olla 65, teise wahhe 108 ja kolmanda wahhe 11 wersta, se on siis ühtekokko !84 wersta. Lotuse päike, mis Perno rahwal kaua pilwe tagga seisis, hakkab nende sönnumite läbbi, nago kaugelt paksu pilwe takka wälja paistma ja selle peale römustab ennast nüüd ni noor kui wanna, rikkas kui waene, sest waene woib jo ka pari koppika eest ühhe jama wahhe ärra sõita, siis ta ka teab, kulnmas wanker ruttem eddast lähhäb ja kummas ennam pörrutab, kas wanna tallowanker woi raudtee wanker; nüüd wöime ikka loota, et silmad ka sedda näggema sawad, kui mässin tormates meie linnast wälja lähhäb  ja ka sisse tulleb, ehk wöime ka isstgi wahhest nattuke Tartu sõita. Leitud laew. Lätti seitung ..Latw. 172