ülle Keiser, WenshLkowLG>M ka stddama ehhituse  töö päkrast wastlO piddi andma, mönne  wägga kibbeda sönna piddi ütlema, sest kange torm za marro olli 13. ja 14. Nowembril  saddama kantsid ärralöhkunud, kus jures 80 suurt tükki, mis kantside peale ollid üllespantud,  merre põhja läksid, kaks suurt söalaewa  purrustud ja seitse ennam ehk wähhem wigga said. Eestima tallopoead piddid jälle mitto tuhhat palki linna weddama ja BOT Liwimaal ellawat ranna ärist meest kes talwe kibbeda külmaga palka, mis torm randa aeanud, piddid ülles otsima ja peale 14 tuhhande madruse ja soldati ollid linttas korteris ja ehhitasid ühhe Prantsuse ma insheneri  Le Blongi juhhatuse al kõige rammo ja wäega saddamad, mis tarbeks magistrat ja pürjerid tarwitawad kiwwid piddid andma, mis nad jälle laggund linna maeadest ja nende maeadest, kelle perremehhed katk olli maggama pannud ja kellel pärriaid ennam ei olnud, lasksid  wälja lõhkuda. Aastal 1717 tulli Keiser Peter wäljamaalt tulles Tallinnast läbbi, olli kaks päewa se on: 3 —5 Oktobri ku päewani siin paigal ja siis reisis jälle eddasi. Paljo lootsid tedda neid sönnumid kasa towad, et Rootslasega rahho tehtud, agga se lotus olnud asjata. Se olli suwwel 1718, siis olli jälle meie merre peal ello. 19. Zulil tullid ühhe korraga  22 suurt Wennema söalaewa, mis Keisre ennese juhhatuse ja wallitsuse al ollid, meie reidV peale. Se kord jäi Keiser pikkem aeg meie jure, sest et ta ennesele sia üht lossi ja lust-aeda tahtis ehhitada laska. Ta wallitses hommiko poolt linna lähhedalt merre randa seks ärra ja nimmelt sedda kohta, kus temma endine pissuke maeake jubba seisis; üks Jtalia pumeister olli tal kasas, selle holeks andis ta ehhituse, kui issi jälle ärraläks ja se töö läks jöudsaste eddasi. ,Kui Keiser aasta pärrast jälle tulli, se on 1719 aastal, siis ollid murid  jubba kaunis kõrged. Sedda ülle wadates läks Keiser issi ülles tallaside peale, wöttis mürisseppa  käest kämle ja müris omma käega kolm telliskiwwi müri sisse, mis wäljapoolt lupjamata jäeti ja tänna päew ikka nähha on; need on nago tähhenduseks, et ta omma kät igga töö külge panneb ja sedda tahhab, et kõik Mennerigi assi pegb eddasi minnema. Selle lust-aea illuks ollidsMl pildi-pustamentid  ja wee-kunsid, ja ft kenna lost ja lufl-aed said sure Ketserina nimme peale Katarinentaaliks  nimmetud. Peale selle ostis Peter seal kolm mõisat päruseks ja need on: Arrokülla,  Penningi ja Kostiwerre ning ka weel mönned nende pinde wasto seisawad matükkid, mis ühte kokko 3Vs miljoni rubla maksma tullid ja mis ta Ketserina pärris ommaks nimzmetas.  Enne Nüstadti rahho leppingut, ellas  Keiser Peter omma abbikasa Keiserinaga, Mai ja Zuni kuul 472? aastal ommas udes lossis. Keiserina Katarina !. ei olle agga sedba omma kennaste ehhitud Katarinentaali ialgi ennam näinud. Selle ülle immestles Keiser wägga, et kegi linna rahwast senna selle kenna lust-aeda aeawiteks põlle käima Mnud.  Kord kössis ta möda minnes soldati käest: kust se ommetige tulleb/et linnast  kegi sia ei tulle aeawiteks käima? Soldati  wastus olli: ..Sest, et meie keddagit sisse ei lasse.» ..Mis," ütles keiser selle ülle nägo immestelles, ..missuggune narr on seddä käsko andnud?" ..Meie pealikud" olli soldati wastus. «Pealikud arwawad, et minna agga ennesele üksi ja nutke paljo ennam köigide kassuks kullüga ollen ehhitanud." ,Teisel/^wa^kulu ta trummi lömise al, Keisre kõige linnale)' etiggaüts Katarinentaalis aeawiteks käks wöib, nago se tänna/ päeMm linna rahwal kõige armsam aeawide on. Kejserina Anna ei tulnud ialgi omma jallaga,senna ss, laskis ka kõik pilt-postamentid ja weekunstid sea! ärrakiskuda ja Peterhowi lust-aeda wia. Wimaks ni raske lahhingite ja söddimise peale sai 9. Septembril ?724 Nüstadtis Rootslasega rahho tehtud ja Keiser Peter kirjutas omma käega rahho leppingo teggiatele, Ostermann ja Brutse: ..Teie ollete üht leppingut  teinud, et meie issi parremat ei õlleks wöinud tehha, mis ka järrel tullejatest ial ei sa unnustud. Jummal, kelle käest kõik head anded tullewad, olgo selle eest tännatud." Sinati kohhus ja pühha Sinod saatsid temmale  selle mitme aastase sure waewa eest, mis temma Wenne rigi lautuseks ja eddasi samiseks teinud, tännolikust süddamest aunimme kirja 246