wäärt õlleks, kui pöllomeeste seltsid ka sedda pahha modi katsuks kaotada, et lindusi ennam ei saaks lingidega pütud; sest se on üks wägga kollete ja pinaline surm ühhe wagga linnule, mis Jummal meile kassuks on lonud. Meie ei pea jo keddagit loma pinama, waid kui tedda tappame, siis peame sedda nenda teggema,  et ta ei saaks pinatud, ja temma ello pinalist  surma läbbi löppetud. Pernomaalt. TullekaHz ust. Se olli neljapäwal, 21. Septembril, na öhto ees, et Wölla waldas üks tallo tubba pollsma läinud, kus jubba kaks päewa tullega middagi põlle tehtud, egga ahjo käetud. Nad olla sel paewal  linno harrinud; wist langeb seal sä wanna perremehhe ennese kaela, kes pibo prukia mehhike  ja wast on ta tulletikko kohhegile mahha wissanud, mis parrast pöllema läinud ja mis läbbi tulli ta ellud maead tuhha unnikuks teinud.  Olgo nüüd assi kuida ta on, agga wäljast  põlle se mitte tulnud, sest ta olla toast hakkanud. Peaks teised sest oppetust wötma, ja ses asjas ettewaatlikumad ollema! Riast. Psrris madest. Künni W. Septembri ku päewani olli Liwimaal tallomaid müdud ja ka jubba awwalikult kulutud,  ja nimmelt: Tarro maakonnas 23,524 tal. 52 kr. 3,162,616 r. 76 k. Wörro „ 14,999 „ 26 „ 1,976,146 „ 12 „ Perno „ 11,764 „ 16 „ 1,923,666 „ 19 „ Willandi 26,533 „ 36 „ 4,655,411 „ 24 „ Liwi eesti ma jauft 76,761 Lal. 28 kr. 11,126,186 r. 31 k. Ria maakonnas 12,684 Lal. 89 kr. 1,893,766 r. 44 k. Wolmari „ 33,742 „ 86 „ 5,467,184 „ 42 Wõnno „ 23,294 16 „ 3,276,297 26 „ Walga 16,353 „ 72 „ 1,676,691 „ 30 „ Liwi latti ma jaust 86,675 tal. 77 kr. 12,367,879 r. 36 k. Tallinnast. Wilja sagi st. Tallinnast kirjutakse 21. Septembril: Nüüd on meil Järwamaalt täielikud sönnumed nende wiljasagi  ülle käes, mis meie nüüd ka siin allama! tahhame awwaldada ja teada anda. Sönnumed  on römulikud, sest sealt kirjutakse, et neil se aasta üks wilja saak olnud, kelle sarnast nad ammugi ehk ialgi enne põlle näinud, issiarranis  talliwiljast, kus neljawakkamaa pealt 10 —12 koormad sadud ja igga koorm üks tsetwert wilja andnud, üht wilja, mis liggi 130 naela raske» Ka suiwilja saak olnud ütlemata hea; agga kuida ööldakse peab Wirromaal  mönnes kohtas saak weel paljo surem ollema. Kartuhwle saak ei olla mitte ni rohke, kui lota olli ja issiärranis olli se kessa wäljade  peal keskmine, agga selle wasto õue aedade  sees wagga hea, seal olla ka sesuggusid kartuhwlid leitud, mis künni naela rasked ollid. Kartuhwle többe on wägga paiguti leida ja kus sedda ka on, seal põlle ta suurt kahjo teinud; agga heina põhk on wägga kassin kaswo polest, muido wägga hea. Kaera willi olla ka pissut wälja andnud; agga se nattuke, mis nad sanud, peab tumakas ja raske ollema. Kõige surem kaebtus, mis praego kuulda, on linna sagi ülle, need ei olla hästi korda läinud. Kõik ühte kokko, mis pöllomees  se aasta omma pollude pealt sanud, on rohke ja tulleb sedda aastat ühheks õnnistud aastaks nimmetada, kelle sarnast hulgal aeal põlle olnud. Rukki orras on iggal pool hea ja annab lo tn st, et ka tullewa aasta üks õnnistud  aasta saab ollema, mis wanna taewa Tädike armust wöttaks anda. Peterburgist. Keisri Herra reisist. Suur Majestät Keisre Herra, on 9. Septembril,  parrast lõunat kello 4 Benderist tulles  kalli terwisega Odessa linna jõudnud, kus suur Majestät keiserlikust kõrgusest Suurwürstist  Wladimir Aleksandrowitshist, kes paar tundi enne sedda senna jõudnud, ja nihästi söameeste- kui linna üllematest saddamas wastowöetud.  Peale selle käis suur Majestät keiserlike  kõrguse Suurwürstiga Odessa preilnade kaswatamise maea watamas ja sealt läks suur Majestät aurolaewa ..Wladimir" peale, mis öhto kello 5 Sewastopoli läks. Kindralkubberneri  herra satis suri reisiaid künni Sewastopoli.  (Reg.-Anz.) Suurwürsti reisist. Septembri ku 7. päewal tulli keiserlik kõrgus Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh sõa aurolaewaga «Kasbek" Kertshi linna ja sai kohhase kõhtudest  sola ja leiwaga wastowöetud. Keiserlik kõrgus käis esmalt sealatses kirrikus, parrast kõik linna watamas, agga issiärrams on ta omma tähhelpannemist nende kohtade peale pannud: sedda kohta, kus enne admiralität 336