ommetige ei olla temma palwet mitte wöimalik  olnud, kuulda wötta. Koolmeistritest. Elementar-koli öppetuse  komite on omma koosollemises selle ülle noupiddanud, kuida need kolid õige kassulikud woiksid olla ja tahtwad selle tarbeks üht programmi  malmis tehha laska, kus kõik selgeste nimmetud saab, mis ühhe koolmeistre kohhus temma ammetis ja mis muud meel senna körwa tarwis. Sedda tööd olla Kirpotenko herra omma holeks wötnud ja 17. Aprilil komite kätte andnud. Peterburgi wenne seitung kaebab  selle ülle, et malmis tehtud programm mitte kül selge ja arro sadam põlle, ja panneb selle täienduseks allamal seisawad punktid ette: 1) Se küssimine, kuida üks koolmeister peab ollema, käib selle küssimisega wägga kokko,  kuida üks kool peab ollema. 2) Peab üks koolmeister taieste kolitud ja koli öppetamise ammeti polest tuttaw mees ollema;  ilma kelleta ta kassulikult ei mõista õppetada,  egga asjo wälja wallitseda, mis ja kuida ta peab öppetama; sest kõik kes luggeda ja kirjutada mõistawad, põlle weel koolmeistred, senna on rohkem tarwiö, kui ta kassulikult peab tööd teggema, ja sedda ollema, mis se nimmi ta kaest nõuab. 3) Üks laste koolmeister ei olle mitte ükspäinis  laste kaswataja, waid ta peab ka igpiddi  omma ellowiside ja kombedega kõige rahwale  eelmärgiks ollema; mitte ükspäinis, et ta ni kaua, kui lapsed kolis, neile juhhatajäks ja oppetajaks on, waid ka siis weel, kui nad jubba ammugi kolist wäljas; ta ello kombe ja wisid peawad kui künal iggale pole paistma. 4) Üks koolmeister, kes omma ammeti kõrguse  pulga peal, ei pea mitte senna jäma, waid issi õppimise ning koolmeistrite konwerentside ja kokkotuttemiste läbbi püüdma kõrgema pulga peale sada. 3) Ct tublisid koolmeistrid saaksid, peawad seminar kolid ollema, kus neid selle ammeti peale walmistakse, ja seminar kolide körwas jälle issi kolid, kus öppetamist öppetakse. Reed praego nimmetud punktid olla wastoseismist  leidnud ja nende täitmiseks lissab paron  Kospinski herra weel jure: 5) Üks koolmeister peab ilma kawwaluseta ja wagga ollema; 2) Kassin ja töö armastaja Z) Peab temmal kool ja koli assi ning 4) ramatud armsad ollema. Need ühheksa punkti peawad lahhema komite  kokkotullemises läbbi katsutud sama. Krahw Moltke. Peterburgi saksa seitung teab juttustada, et krahw Moltke 25. Aprilil, önsa keisre Peter !. maeakest, mis Peterburgi  polises linna jaus, watamas käinud ja olla seal ka paljo muid asjo, mis wanna Keisre parralt olnud, läbbi wadanud; parrast olla ta kaarde-krenaderi rüggemendi üllemat kommanderi, kindral-major paron Seddeleri watamas ja temma jure woeraspeul käinud. Mollemad Majestätid, kui nad 22. surest teatrest ollid talli-palleesse taggasi läinud, olla nad seal sure auustusega wasto woetud. Keiserlikud söalaewad, mis pallee ees Newa jões ankro peal seisnud, olnud künni mastide otsani, kenna lambidega ehhitud ja pallee ümber siin ja seal kordamesi kenna pengali tuld tehtud. 23. Aprilil enne lõunat, on suur Majestät, Saksa keiser keiserliko ratsa söido koli watamas käinud  ja sealt keiserliko kõrguse Suurwürsti Nikolai Nikolajewitshi jure Suurwürstinade Aleksandra Petrowna ja Aleksandra Josepowna nimmi päewa piddo peale läinud, kuhhu ta ka lõuna söma-aeaks janud. Peale löuna-sömaaega  on suur Majestät saksa teatres käinud ja öhto weel Suurwürsti Aujärje pärria jures palli piddo peal. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Tagga össitamised. Kes sedda ei peaks teadma, et katoliiklased jubba ammust aeast, teiste ussuliste wasto wihha piddawad, ja ommas wihhas kõik ärrakatsuwad,  mis ial wöimalik, et teistele kahjo tehha ja nüüd wimasel aeal, käib nende wihha Preisi rahwa peale; Preisi nimme nemmad ialgi, agga issiärranis nüüd, koggoniste kuulda ei tahha, fe on kõige pallawam fädde, nende wasto. Nüüd wimasel aeal, nenda kirjutakse ..Karlsruhe seitungi" läbbi, näitab nende wihha Ewangeliumi ussuliste peale käiwad ja sest tõuseb  üks ..ussu waen", et ta ka Ludwik Xl-V. 157