Perno Postimees ehk Näddalileht M 16 t» 76 KAnes rede Aprilit^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga rede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel päämal neid kätte saada. Hind on Peruus K rubla M kop. ja postirahaga ning pakimise kuluga ühtekoku 2 rubla. GeS lehes seisab: Kooli rahwaft Ida Jndiamaal. Omalt maalt: Peruust: Esimene wihm. Sisse saadetud kiri. Riast: Hispania söast. Ehituse puud. 25 aastane teenistuse pääw. Talinnast: Uus kuberneer. Peeterburgist: Tulekahjudest. Soomemaalt: Wiekortsest mõrtsuka tööst. Warshawist: Pölloharimise koolid. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Keisre terwisest. Bremenist: Laewa õnnetus. Austriamaalt: Kaebtus talwe üle. Prantsusemaalt: Hispania asjust. -- Hispaniamaalt: Karlistlastest. Kiriko sõnumed. Kooli rahvust Ida Indiamaal. Minema kord jäi meie jut, kuida missioni töö Jumala armo abiga selle rahwa juures edasi läinud, pooleli, täna tahame seda löppetada.  Wiimane asi mis neist kõnelesime, oli see, et nende elust wäga paljo paha asju leida olnud, aga nüüd on lugu Jumala abiga palju teisemaks läinud, ja sest on siis selgeste näha, kuidas Issand selle rahwale oma armu jaganud ja soowinud; ta on ise missionärid senna juhatanud ja nende tööd rohkeste õnnistanud.  Neli Gosneri missioni seltsi öppetajat  Berlinist, pidid aastal 1846', Kaareni rahwa juure minema, aga kui nad Kalkuta linna olid tulnud, on sääl üks missioni sõber, nimega Dr. Häberlein nendega kokku andnud ja neid palunud, Kooli rahwa juure jääda, mis nad ka teinud. Senna jäädes on nemad  Ransi lähedale oma missioni koha asutanud  ja seda Pedestaks, see on: armo ma- jaks nimetanud, ja seks on ta ka tuhandetele saanud. Hakkatuses on töö iga pidi tühine näidanud olewad; kül on jutlusi peetud ja Jumala armu sõna kuulutatud, aga selle kasu kusagi nähtud; rahwa waimud on nagu surnud  olnud, kuhu midagit ei ole möödunud, aga aastast 1848, on nende waimud nagu pisut elawamaks saanud, on nagu hinge tõusnud  ja hinge tõmbama hakkanud. Seda nähes  on uusi öppetajaid uude kohtade pääle läkkitatud ja 9. Juli! 1850 on neli Kooli inimest ristitud Selle aasta löppetusel, on juba Mansist lääne poole minnes, 50 küla olnud,  kelle rahwas on soowinud, ristiinimeseks saada; aga siis olnud ka kohe risti usu waen lahti. Nende peremehed, keda seemendarideks kutsutakse, on kangeste waöto seisnud; nad wötnud noorde ristiinimeste wilja, ning nende loomad ära ja püstnud nende eludmajad põlema  ja ei mitte muu pärast, kuid aina üksi risti usu pärast. Ühte, kes nende hulgast