samma ka masts, aga küsigo keegi nendekäest, mikspärast>ta seda-teeb, 'jus sl tea ta muud öölda, kui et kardab teist enese kallale tule- ma d ; targemat wastust ta anda ei tea. Teised  walitsused püüdwad neid waigistadä ja -nende wiha kustutada, külab saab näha, kas Wöttawad nõu wasto, woi lahmad tõeste tuttipM  Pühalik preestriks õnnistamine. 22. Weebruaril, on Peeterburgis Zsaaki kirikus  , metropoliit Jsidor, üht ristitud juuti, nimega Aleksander Schkopel Wilnast, Kreeka õige usu preestriks pühalikult sisse õnnistanud, peale selle, kui tema Kreeka õige usu preestrite  semenarkoolis õppimas olnud ja oma eksami  teinud ning wiimaste möödaläinud aas- Wde sees, Peeterburgis, säälatses ristitud juutide kirikus, kui abipreester oli olnud. —Su u r kü!a li ne. Kuida Peeterburgi seitung kõneleda teab, olla Brasilia Keisril tahtmine oma suure abikaasaga, peate selle, km nad Wilatelwia näituse peal ärakäinud. Juuni kuu löppetusel ka Europamaale tulla ja oma reisi nenda saada: esmalt Kopenhageni,  siis Stokholmi ja säält Peeterburgi ja Peeterburgist Berlini linna minema. Säält tahta keiserina Karlsbadi minna terwise wet pruukima ja keiser ise tahtH selle wahe sees ka kord Jerusalemma sõita, waatama, kuida asjad fääl lahäwad. Türgi ja Serbeni wahelist tuld ja nokkimist  katsuwad teised riigi walitsused enne hakkatust ärakustutada ja neid enne leppitada, kui tutti pidi kokku lahäwad. Arutumaist kristlasi, kes Austria piiri lähedal elamas, on üle piiri Austriamaale põgenenud. Ühe telegramnn  järele , Ms Ragusäst tulnud, peab Munktär Pasha, kes kui Türgi wolinik, mässajate  peawanematega, rahu pärast juttus olnud  ja neile uut säadust ettekulutanud, ei ole rahutegemisega kaugemale saanud, kui et seda 12 pääwa peale kinnitanud. Tulekahjudest. Peeterburgi wene seitung kõneleb tulekahjudest, mis möödaläinud Weebruari kuul üle kõige suure Weneriigi olnud.  Ülema! nimetatud kuul on 1143 tulekahju  olnud, mis 1,105,57? rubla eest kahju teinud. 157 korda ööldakse, et tuli süütamise läbi lahti läinud ja suurt kahju teinud. Suu- rem osa tulekahjust ön Nishegorodski kubermangus  olnud, 128 korda on tuli Ml oma arakautamise tööd teinud. -—-Kuld rahad. Peeterburgi wene seitung  ütleb kuulnud olewad, et kroonu see aasta Jaanuari- ja Weebruarl kuul 3,200,000 rubla eest pool imNerjaalisi ja umbes 150,000 rubla eest kuld rahasid, mis kolm rubla tük maksab, malmis teinud. Rshwa ülelugemisest, ehk hinge kirjutusest kõneleb Mõskma seitung, et aastal 1877, üle kõige suure Weneriigi rahwa ülelugemine  peab ettewöetud saama. Praego nimetatud  ülelugemine peab ühe iseäraliko statistikomite  poolest säätud kommissionist antud uue saaduse põhja peale ettewöetud ja äratehtud  saama. Ülelugemine peab igas kubermangus  olema statisti komite iseäraliku juhatuse  a! sündima, kus juures iseäralik tähelpanemine  wanaduse, ametite ja rahwa tarkuse peale peab käima; ka kui paljo majasid, elumajasid,  kirikuid, palwemajasid, koolisi, kauplemise  ja amettööde majasid, ja ka kui paljo elajaid. Selle asja tallituse kuludeks olla kaks miljoni rubla arwatud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Sündimise pääw. Wana keiser Willem on li). Märtsi! see aasta oma 79 sündimise pääwa pidanud , kus siis suuremad kroonu teenistuses olewad mehed temale õnne soowimas käinud, kus juures weltmarshall  krahw Wrangel, alamal seisawat önnesoowimise  kõnet pidanud: ..Suur keiserlik kuninglik Majestät, wötko armulikult lubada, et mina kõige siin Teie tänase sündimise pääwaks  kokku tulnud ohwitseride nimel auupaklikult  Teile õnne soowin. Teie suur ja kõrgest  auustatud Majestät, julge juhataja lähingites,  iial mitte ärawöedetud söamees kõiges  Eüropamaal; ühendatud wäes palume meie, et kõige wägewam Jumal, Teid suur Majestät  ka edespidi täies elurammus ja toõwäes weel kaua, jah, õige kaua weel, kölge Saksamaa  kasuks ja õnneks ning õnnistuseks armulikult  saaks hoidma." Selle peale olla wana halpea keiser wastanud: ..Wotke mino tänu, 109