miks ta wastust ei olle sanud, mis peale siis teisel päewal wastus taggasi olnud, kus teada antakse, et wanna pühha issa, ehk ta kül kõigega,  mis Saksa keiser teeb, rahhul on, agga sekord ommetige mitte selle wallitsemise ja kinnitamisega  ei woida rahhul olla, egga üht kardinali,  issiärranis ühhel aeal nago praego on, ühhe sesugguse sure ja töeliko asja tallitajaks wasto wötta. Noh muidugi teada, andis ta sedda omma wanna keisrile teada, mis wastust  ta olli sanud ja se olla wanna keisert nattuke  pahhandanud. Kedda ta nüüd saab wallitsema  ja senna saatma, on praego alles teadmata.  Prantsufemaalt. Kaugelt küllaline.  Üks Ahwrika ma kunningas, nimmega  Ranalalalulu, olla 28. Aprillil Bordoo  linna mäele tulnud. Tal olla tahtmine Parist ja Londoni linnasid läbbi käia. Pea assi, miks ta reisib, olla, et nihästi Inglise, kui Prantsuse rigiwallitsustel sedda otsust ja arru anda tahhab, mikspärrast ni paljo wäggiwalda  temma rikis sündinud ja mönned missionärid seal selle ohwriks sanud. Temma sõidab wägga sure hulga savikutega ja nende seas ka temma kõige üllem minister, kelle järrel  watamise al ta naeste karri seisab, mitmed au- nimme kandjad mehhed ja ka üks kok, kes ka ühtlase ohwerdamise preester olla. Kuida kuulva, saab präsident Thiers ka tedda omma juttule wastowötma. Kurwad sönnumed. Põllotöö ja kauplemise ministeriumisse tulla igga päew wägga kurwad sönnumed kokko. Mai ku hakkatusest  sadik saddada neil päew päewä körwas  raskeste wihma, mis mitmes tepartemangus  wee-upputust ähwardab tua. Liig märg ja külm, ähwardawad, nende wilja sagi lokust, mis neil kewwade hakkatuses olli, tühjaks tehha. Wersailjes olnud kuida kirjutaja ütleb, minnewa  oss paljast kaks kradi soja. Mitte karma  wäärt ei olle need sönnumed parremad, kui rigi seestpolise asjade ta Uitaja ministeriumi kätte tullewad. Peale selle' hakkab töö rahwas  mitmes kohtas hullustama, egga ei tahha  ennam tööd tehha ja palle higgi sees leiba süa. Kohtu alluste surus. Prantsuse maa söa kõhtudel on omma maad järvele jänud  söasoppast puhhastades, teggemist küllalt, avwatakse neid selle suve tööga Juni ku hakkatuses  walmis sawad. Neist kes Parist mässajate  seltsist ossa wötnud ja rigiwallitsuse wasto pannud, on praego weel mitto sadda, kes ei tea, mis neist saab, kas jäwad omma maale, woi peawad Kaledoniasse minnema. Nende arro, kelle otsus jubba antud ja kohhus  mõistetud, ööldakse praego 9358 pead ollewad; kui ükskord kõik walmis ja kõikide otsus antud, siis peab neid peale 19 tuhhande ollema. Ilmlik kohhus annab otsust ja mõistab  üht lahti ja teist hukka; agga et seal eksitusi  ettetullewad, ei woi ommetige kegi walleks  aeada, õiged sawad hukka mõistetud ja üllekohtused lahti lastud ja se ei sünni mitte melel ja tahtmisega, waid ilma tahtmata ja teadmata, sest et kohtomöistjad innimesed on, kelle silma selletus teise süddame põhja ei üllata,  waid üks on agga kes öiete kohhut mõistab  ja se on Jummal, temma ees ei maksa walle egga wabbandamine; sest temmaj on silmad,  kui tullelegid, mis süddame põhja ullatawad.  Jtaliamaalt. Hispania kloostre asjust kirjutakse Roma linnast 28. Aprillil: Hispania rigiwallitsus on siit rigiwallitsusega, omma kloostre asjade parrast, mis temmal siin Kondotti ulitsas, wähhikese juttu ja selletuse sees. Ja assi on, et Hispaniama sadik Romas  olla arru sanud, et paatre kindral Martinetsi  wallitsuse al, seal kloostris ollew rahwas,  sallamahti Don Karlosega läbbj käida ja pahha nöu piddada. Martinets olnud parrajate  wanna paawsti lossis, kui Hispania ammetnikud kloostrisse tulnud, kust nad hea pessakonna leidnud, kes enneste kes kes mandunud,  Karlistide seltsi poolt olla. Montemara  markkrahw olla jubba enne Martinetsile  öölnud ja wäggiwaldsel kombel ähwardanud  kloostre ukse ülle kunninga Amadeuse wappenit  üllespanna. Nüüd ei olle sest ennam juttu, maid petakse agga sedda nöu, et kõik sedda pessa koggoniste ärralöhkuda, mis mõtlema  rikidele sureks tulluks armutakse tullewad.  Kuida Roma seitungid könnelewad, ei olla se wanna paawsti lossis mitte suurt 178