Perno Postimees ehk Näddalileht M !5V AHnes neljapäew 12. Detsembril.^ aasta. Ue tellimise teadaandmine. Verno Postimees saab ka aastal 1875, nendasammoti, kui tünnini, wäljatullema. Tellimise kohhad on mannad tuttawad ja hind neil. kes issi trükkikojast ärratowad 1 rubla 30 kopp ja kellele postiga kätte sadetakse, pakkimisega kokko S rubla. Pallume agga auUko Post.mehhe tell.ia.d omma aastast makso t-llib-s kohhe liggi sata, sest et krono posti-rahha kohbe esstmese numre arrasaatm.se mres  täie aasta eest, peab ettemaksetud sama; mikspärrast sns neid telli,a.d, kes meil tundmata, isstärranis  pallume, mitte pahhaks panna, kui meie ilma rahha saatmata neile Postimeest ei sada. Wäljaandja W. Borm. lekkes keisab: Missioni töist India, Auftralia ja Hina wabheliSte saarde veal. Ommalt maalt: Per' nust Walli torm - Mitowift: Tummad- kool. - Kuramaalt: Tullekchjudest. - P-terburgist: Hõbbe rahha. - Tullekabiudeft Ülleüldsest wäetenistusest. - WSeralt maalt: Posenist: Paatrite ollikust. - Pragast: Terasest.  - Shweitsimaalt: HnnetuS lumme tuiso läbbi. - Prantsusemaalt: Kuida asjad on. - Hispamamaalt: Hirmus  töö. Missioni tööst India, Austratia ja Hina wahheliste saarde peal. Missionär Tehwer, kes sure truusega lummala  rigi põllul tööd teggi, läks kord ka Banka saarde peale ja leidis sealt ristikoggudusi  eest, kes pühhapäewa pühhitsesid ja ka muid Zummala seadusi piddasid, agga neil waestel ei olnud oppetajat; sepärrast ollid nad üllewägga rõõmsad, kui missionär Tehwer senna tulli, agga ta ei wöinud kauaks senna jäda, waid piddi sealt jälle eddasi minnema. Peale selle, kui ta seal 330 innimest olli ristinud,  jättis ta neid Zummalaga ja läks minnema.  Rahwas on tedda pallawa pissaratega Jummalaga jätnud ja süddamest pallunud, nende eest Jummalat palluda ja õige pea jälle nende jure taggasi tulla. Otse nendasamma on ka luggu Kisseri sarel olnud, kuhhu missionär  Kam aastal 1823 tulli. Kam olli esmalt Amboini saarel öppetajaks, kus ta sure Jummala abbiga tööd teggi, mis Zummal ka rohkeste õnnistas. Enne tedda on Inglise missionärid önnislikult seal tööd teinud, agga wallitsus olla neid ärrakeetnud; Kam, kes parrast  senna tulli , on künni omma elluõhtuni seal holega ja mässimata tööd teinud ja kui ta aastal 1833 siit maailmast omma iggawese rahhu sisse läks, nutsid 14,000 ristiinnimest tedda tagga. Parrast on luggu seal jälle kur-