Astete wia tahtnud, wöetud laew kinni egga põlle ennam lubbatud eddasi purjutada. Schweinfurtist. Mörtsuk Kulmann, 0!Z 9. Septembril Würzburg! widud, kuhhu ta sennist peab wangi jama, künni Oktobri kuul, wannutud meeste kohhus kotko saab tullema , kes temmale, temma kurja töö palka peab mõistma. Prantsufemaalt. Ketserina Eugenis  ja prints Napoleon hakkawad nüüd kahhekesi wastastiko söddima; kuida Kölni seitung  sest könneleb, on nende wahheline assi, koggoniste raiskus, teine laimab teist ja märib tedda ni mustaks, kui ial wöimalik. Ketserina  Eugenie olla omma sikkertäri Korsika saare peale, kus prints Napoleon asset olli, läkkitanud, et printsi seal rahwa ees laimata ja teotada, ja tedda nenda rahwa melest alwaks  tehha ja sedda kõik kaddeduse parrast, sest ta olla kartnud et rahwas prints Napoleoni,  agga mitte temma poega, Prantsuse rigi wallitsejaks saab wallitsema; se olla agga prints Napoleonit ni oksendama ajanud, et ta ommas süddame pörituse többes, lühhikese aea parrast Parisi linna tahta minna, kus arwab parraja kohha ollewad, wälja oksendada,  mis süddame peal kippitab; ta olla ketserina  Eugenie ellu luggu, hakkatusest otsani kirja pannud, mis ta Parisi rahwale tahta etteluggeda,  et tedda teotada ja laimata, ning alwaks tehha. Armastuse lilled lehkawad maggusaste, agga wihha ohhakad torkiwad wallusaste ja haisewad, et igga õige innimene neist emale hoiab. Ses kirjas ei pea mitte ükspäinis seisma, et temma sündimise polest Hispania innimene on, mis politikä asjus wägga pahha olla ja Prantsuse asjo rikkuda, waid ka nimme nimmelt kõik wiggadused, mis temma! enne ja parrast mehhele minnemist olnud  ning ka kuida temma mehhele minnemisega  luggu olnud. Prints Napoleon, kellel temma ellu luggu põhjani tuttaw, on temma wiggadused nago A.B.D. ?c. kõik järge möda üllespannud. Kõik on lemmal selgeste teada, sest et temma omma! aeal, Madritis, kus keiserina  Eugenie ülleskaswanud ja ellanud, savikuks  olnud, seal olla ta temma nore pölwe Mu Mranämud» Selle roppu ja kihwtffe sulle jureS, mis prints pruUyud, ei woi Mddagit  head wälja tulla, waid karra kehha, mis parrast wist Wägga raske saad vllema waWStada.  Orleanlased, teS printsi ettewötmisest teadwad, römustawad wägga selle ülle, et-ta sesuggust pulma teeb. Selle kirja awwalduse ja awwaliko waljaandmjse wasta, ei sa rigiwallitsüst  wist mitte seisma. Prantsuse rahwa ellu luggust kirjutakse, et ni hästi seal tui ka Alshirimaal, karristuse seadus, on allati jallal piddand vllema,  et rahwast kohhe teed hoida. Jggal pool pütakse rahwast kolide läbbi targemaks ja ellu wiside polest parremaks tehha, agga seal nähhikse et kurjus ja pahhad ellowisid aeg sealt kaswawad, mis läbbi siis karristust ennest  peale kissuwad. Kuida luggu selle polest  aastal 1872 olnud, sest kirjutakse: Nende arru kes sel praego mmmetud aastal kohto polest karristuse alla mõistetud, olnud 156,238 se on siis 23,191 rohkem, kui aastal enne sedda , mis nad isse selle süüks andnud, et nüüd terrawam politsei, rahwast kohhe teed hoidmas on; siiski ööldakse, on se wastoräkimata  kössi, et ka waesed aead selle polest süüdlased,  et nende arru, kes näppud wöera ommaduse  järrele wälja sirrutawad ehk ütleme teise sönnaga, et wargate arru 1739 pealt 2462 peale tõusnud on; wargate arru olla üksi 666 suremaks läinud. 28 meeste- ja 3 naesterahwast on surma mõistetud, kelle seast seitsme surma nuhtlus, ello aegseks wangi pölweks ümbermudetud. Nende arru, kes isseennesele  otsa peale teinud, olnud 5275, se on 161 rohkem kui aastal 1869, kus neid ka õige rohkeste olnud; liggi seitsmes jaggu neist on Seine maakonnast, se on 4116 meesteja  1165 naesterahwast. Hispaniamaalt. Söameeste seädimisest.  Sealadne ammetlik seitung könneleb, et rigiwallitsus omma söameestele uut seadust  wälja andnud, mis järrele nende palk, kes lahhingi platsis allate wäljas peawad ollema,  suremaks tõstetud, et nenda neid nende raske waewa peale pissut römustada. Ka olla . nõuks wöetud, et kui Prantsuse poolt rigi piir mitte surema köwwadusega Karlist- 318