Perno Postimees ehk Näddalileht 1L72 M ZS. , neljapäew 28. Septembril.^ »«n°s aasta» Ses lehhes feissb Ommalt maalt: Peruust: Süggise. Pernomaalt: Margusest. Riast: Raudtee sild Düna jõe peal. Tallinna maalt: Margast. Peterburist: Kes ei prügi stempelpabberid? Stempelpabberite muutmine. Rahwa arru. Moskwast: Kunst asjade näituse löppetus. EUasate näitus. Kietvist: Tullekahjust.  Pinskist: Wiljasagist. Wöeraltmaalt: Saksamaalt: Keiserlik käe kirri. Berlinlst: Kirriklik pübbandus.  Strassburgist. Kuida kassi käib. Prantsusemaalt: Mis Prantslane kaotanud. Hispaniamaalt: Kunninaa Amadeuse ello luggo. Mässajatest. Rootsimaalt: Kunningas Oskar !!. Uemad sünnumed. -- Kauba hinnad. Ommalt maalt. Pernust. Süggise, se kolmas reisis aastas, on pühhapäewal, 10. Septembril omma  reisi keppi katte wötnud ja omma teekonda peale hakkanud ja kohhe on ka nähha, et teinum  omma ollemise polest koggoniste teine on, kui temma eel reisia suwwe, kes omma ollemise  polest lahke ja römulik; temma käib laulo kõriga ühhes kerges rides, agga selle polest on süggise! koggoni teine waimz laulo kori ta ei salli, ja kerge ridega ei pea kegi wälja jooksma. Ni pea kui pöri päew möda jõudis, hakkasid waljud tormid puid rapputama  ja nende lehta, mis pikkad ja willud ööd kollakaks teinud. mahha rebbima ja möda maad laiale pillutama, sest süggise ei salli sedda, et nad haljas lehtes peaksid ollema; ülleüldse walmistab temma nago kõiki lodust talwese unne wasto; kõik lilled ja rosid käggistab  ta arra ja surmab nenda kõiki suist illo ja kennadust. Agga ehk ta kül üks sesuggune  walli mees, siiski tal ka ommad headused  jures, sest ta annab pöllomehhele, kes suise päewa pallawa käes palle higgiö tööd teinud, kõik sedda temmale töö palgaks, mis sui omma sojuse ja korralise aeaga walmistanud  ja küpseks teinud, ja täidab siis kirstud ja kastid, et aasta läbbi murreta ellada wöib. Se aasta wöib kül ennamiste igga pollomees omma mütsi kergitada ja Jummalale kitust ja tänno anda, kõige temma rohke annete eest, mis ta armust temmale ta töö waewa peale kinkinud. Ni paljo, kui meie siit ümbert kaudo pöllomehhi olleme näinud ja nende käest kuulnud', Ütlewad nad üht ni rohket wilja saki mitte näinud ollewad, kui se aasta. Jssiarranis  ütlewad pöllomehhed, peab kartuhwle saak õige rohke ollema ja kõik mis sawad, wägga head. Muido on se üks wanna tuttaw  assi, et Jummal ikka aasta pärrast tänno  saab; se on üks wanna assi, et pöllomees ikka ütleb: olgo Jummal tännatud, minnewa aasta sain ikka middagi, agga se aastane saak põlle selle wasto middagi; agga se aasta kuleme ommetige ööldawad: Tänno sure Jummalale!  üht sesuggust saki, kui tännawo, ei olle ma enne näinud! Ommetige üks kord on