«ette Me ihho toidust anti ja kus nad jälle kenna laulusid laulsid, künni paike werema hakkas  ja igga laulik, kui linnuke omma healt waigistas ja römuga koddo tõttas. Issand önnistago nisuggust kokko tullemist ja andko, et se õige kassolik õlleks; önnistago ka meie armast ja kallist koggoduse öppetajat Kentmanni, kes selle koggoduse kolilastele üht sesuggust römo päwa walmistas. Harjo Karel. Tallinnast. Öppetaja ammeti peale seadmisest kõnneleb Tallinna seitung: Selle ku 5. päwal, on Tallinna Eesti Jani, koggoduse  teine öppetaja Grohmann ammeti peale seatud ja Jani koggoduse peale laulatud. Ollewiste  koggoduse üllem öppetaja R. Girgensohn  on tedda laulatanud ja temma abbilised olnud öppetaja Frese ja Lais. Selle pühhaliko  to jures on linna polest olnud esmalt selle kirriko konwenti liikmed ja sadikud raekohto polest, kes kui kirriko patronus, sest pühhalikust tööst ossawötnud. Peale selle on koggodus sel päwal rohkeste kbkko tulnud; arwatakse, et seal kõige wähhemast 5000 koggoduse hinge koos olnud, kes maimus Jummala õnnistust  omma ue öppetaja peale mahha pallunud. Eestima kubbermango seitungi labbi antakse teada, et se summa 10 tuhhat rubla, mis meie armoline ja suur Majestät,  Keisre Herra, 1869 aasta hakkatuses ilma rendita kolme aasta peale tallorahwale on andnud, mitte krono kassasse ei pea taggasi  maksetud sama, waid eestmurretsemise kaptali,  10 tuhhande rubla jure, nende kassuks peab maksetud sama, kes wilja ikkalduse läbbi puduse sisse langenud, ja se põhjus kaptal sel kombel kahhekümne tuhhande rubla peale saab tõusma. Peterburgist. Moskwa .seitung olla sönnumid  sanud, et Balti raudtee Augusti ku löppetusel ehk Septembri ku hakkatusel se aasta üsna sada, ja auro masstnad ühhest otsast teise wurrama hakkawad. Pöhja- Saksama sadik nõuab, kuida wenne kauba seitung  könneleb, et Wennema rahwas, kes Väljamaks  reisida tahtwad, mitte Preisimaalt läbbi ei peaks minnema, sest et sealatsed raudteed nüüd Kik wägge ja söamona peawad weddama ja sepärrast reisiaid kasa ei woi wötta; peawad  muialt läbbi.minnema. 'Kunstlikust kallade rohkendamisest  könneleb Peterburgi saksa seitung: Domainiministre nõutamise peale, on tohter Knoch se aasta Wolga jõe are läinud katset teggema, Sterlja-kalla, kunstlikult katsuda rohkendada,  ja se olla temmal wagga hästi korda läinud. Tohter Knoch olla mitto tuhhat Sterlja siggizvad marja-terra ja nendasammoti ka mönni sadda Simbirskist Peterburgi tee peal tulles, marjadest wäljaautud kalla poega matöde museumi winud ja ettenäidanud. Inglise  wallitsuse palwe peale, on need siggiwad marjad ja kalla poead ennamiste kõik Shotti'nale  wjdud, kuhhu ka' kõik wägga hästi sanud ja sealatse merrede ning järwede sisse lahti lastud; lodawad et seal sureks kaswawad ja siggiwav. Kust paljo Peterburgi asjade ja tõde näituse peal asjade ja tõde perremehhi aurahhade  ja kituse kirjadega auustud sanud, sedda leiame siin allamal kõik selgeske üllesantud  ollewad. Ülleüldse on neid kes ommad asjad näituse peale saatnud 2200 ja neist on 1455, se on 66 protsenti auustud  sanud. Neist 1455 auustud mehhest on 88 Diplome, se on: sedda õigust sanud keiserliko rigiwappenid prukida, 55 kuld-, 259 höbbe- ja 483 prongse metalli ehk aurahha sanud ja nendasammoti 570 auwäärt kituse kirja. Kõik näitusele sadetud ja todud asjad jaggatakse seitsme klassisse. 1) klassi asjad on kõik kojutud ja kedratud asjad, walmis tehtud rided :c. seal sanud 33 rigiwappeni, 18 kuld-, 67 höbbe-, 106 prongse metalle ja 133 auwäärt kitust; ühtekokko 357. —2) klassist (puud ja pudest tehtud asjad) sanud 4 rigiwappeni, 5 kuld-, 21 höbbe-, 59 prongse metalle, 45 auwäärt kitust; ühtekokko 134. 3) klassist sanud 19 rigiwappeni, 7 kuld-, 49 höbbe-, 102 prongse metalle ja 109 auwäärt  kitust; ühtekokko 286. —4) klassist sanud 9 rigiwappeni, 5 kuld-, 31 höbbe-, 56 prongse-metalle ja 65 auwäärt kitust; ühtekokko  166. 5) klassist fanud 8 rigiwappeni,  9 kuld-, 37 höbbe-, 40 prongse-metalle 235