lahti, mis aga suurde lahingite läbi woib raskendatud  ehk koguniste kinni pandud saada, aga seks tahab Türklase rammu liig nõder olla, Wenelast keelda edasi minemast. Ka Stambulist Adrianopeli läkkitawa föawägede senna saamisega, on lugu otse niisamma waene, kui enne oli, sest nende säalatse raudtee peal olla sääduslik olemine wäga waene. Arutu rahwas põgeneb Adrianopelist Konstantinopoli ja säält tulewad söamehi jälle Adrianopeli, sest on sääl siis üks wastastiku käimine alati nende kahe linna wahel. Et nende raudtee peal õiget  walitsust pole, sest annab tunnistust see õnnetus, mis sääl ?. Juulil olnud; masin jooksnud kõige wagunitega tee körwa, kus juures  wäga palju surmatud ja haawatud saanud. Konstantinopolis walitseb praegu üks wäga nukker ja kahtlane meel ja iseäranis on nende meeled Inglase peale wäga pahad, sest n'ad näewad seda nüüd selgeste, et Inglane mitte Türklast kaitsma ei taha tulla, waid aga oma kasu pärast ennast senna pakkub, et oma taskuid  wöiks täis toppida, ja kui Inglane omad wäed Stambuli paneb, sultanil otse niisamma  kahjulik on, kui Wenelased senna peaksiwad  tulema. Peeterburgi wene seitung ütleb Konstantinopolis! telegrahwiga alamal seisawaid  sõnumid saanud: ..Sultan Abdul Hamid  on selle juttu läbi, mis sääl praegu rahwa  keskes jooksmas olla, wäga kurwastatud saanud, et Inglane seda wäga soowida, et kui Konstantinopoli linn üheks prii linnaks saab kuulutatud, siis Edinburgi hertsog linna walitsejaks  saab". ..Golos" teadustab, et sultan  iga päew oma ministritega koos käida nöupidamas,  mis ses asjas teha ja kuida asja saada, et rahu jälle majasse tuleb ja sultan soowida, et rahu jälle jalale saaks. Arwatakse,  et ta ise oma käega wene Keisrile saab kirjutama ja rahutingimesi temale ette panema ja wene riigiwalitsuft paluma, seadusi ettepanna,  kuida kõik peab seatud saama, ja kuida wiisi ristirahwa elu lugu, türgi walitsuse keppi al ja nimelt Bulgariamaal, peab kinnitatud saama. Kuida see meil juba teada, on Kasanlük Wenede käes, aga ega nad senna kauast seisatama  ei jää, waid saamad pea jälle edasi minema.  Niipalju, kui nende edasi minemisest praegu teame, on nende mõtte säält Wiltppopeli,  aga mitte Adrianopeli minna ja nimelt seepärast, et sellkombel keelda, türgi wägesid, mis praegu Wilippopelis aset, Adrianopolis olema mägedega kokku saamast, ja nende teed Adrianopeli kinni panna. 10. Juulil telegrahwiritakse  Konstantinopolist, et üks osa wene mäge Wilippopeli poole minemas olla ja nemad  tee peal ka Türklastega kokku sattunud, kus nad teine teist mehemoodi olla raijunud; kuida aga lugu sääl läinud, selle üle ei ole sõnumid tulnud. Seeläbi, et wene wäed ikka edasi Türgimaa  sisse lähawad, on Türklaste! suur tegemine,  iseäranis neil, kes Bulgaris ja Rumelienis,  kus oma wiimast rammu on pidanud prukima, saab neile ka õhtu pool wäga suurt tüli tehtud: Bosnienis olla rahwas jälle mässamist  hakkanud. Kõik tänini weel seisawad türgi söamehed, on senna saadetud, neid waigistama  ja rahule sundima. Senna juure tuleb weel, et Montenegriinlased söa läbi weel nii jõuetumaks pole tehtud, kuida arwata oli. Juba mõni päew tagasi, anti teada, et nemad endid uue peale hakkamise wastu kibedaste walmistada, ja seitungid olla Tsettinjeft 19. Juulil sõnumid saanud, et Türklased olla 9. Juulil Granitsa peale läinud ja enne weel, kui üle piiri oliwad saanud, on Monteneegriinlased  neid tagasi löönud. Lähme edasi ja waatame need wiimased tulnud  telegrammid weel läbi ja wöttame mõned neist weel kaasa. Üks neist toob neid sõnumid,  et wene wäed juba Silistras olla ja sääl hoolega ja suure waprusega tööd teha, kus n'ad ka neli waenlase söalaewa olla igaweste magama pannud. Üleüldse näitab nende praegune  töö see olewad, neid kahte kindlust, mis Donau kaldal, käsile wötta ning nende termist  wöimalikult koguniste ärarikkuda. Kuida Bukarestist 12. Juulil ühe Peeterburgi seitungi  läbi teadaantakse, on 29,999 meest Dobrudshas  olewa wene söameestest Silistrasse saadetud ja Sistowast telegrahwiritakse selsammal  päewal: Eila saiwad 29 pattarei suurttükki  parwede peal parem poole Donau kaldasse  wiidud, kust nad siis oma tarwiduse kohta muretsetud. Kuida wene wägede lugu Balkanis ja kuidas nad sääl tööd teewad, sest 256