laewade läbi saamist, wägiwalduse kombel jälle lahti teha. Belgradist kirjutakse, et Türklased  olla, kui mõrtsukad Servini Drinasaare Adabujaklitshi peale läinud ja sääl palju mehi, kes just põllutöö juures olnud, äratapnud ja muist enestega ligiwötnud. Kurjukdarast tulewad sönumed, et kindral Loris-Melikowi ratsawägi, türgi meestega, kes Kars linnast oliwad waljatulnud, ühes kaunis kibedas tapluses  olnud, kus meie poolt üks surmatud ja kuus haawatud saanud; aga Türklastest oliwad  ligi 40 meest platsi peale surnud maha- jäänud. Bukarestist kirjutakse 19. Mail: Weel see nädal lähäb 9. wene wäekoor Bukaresti  lähedal olewa würsti päris mõisa Dudesti,  laagrisse. See koor on 25,999 meest suur. Suur Majestät Keisre Herra peab 5. Juunil Rumäni piiri peale ja 6. ohtu kellu 8 Plojeshi linna saama, see on: kui suurest weest ärarikkutud raudteed, kelle kalla! suure rammuga ööd kui päewad tööd tehakse ja parandaks?,  jälle korrale saamad.  Türklane  ei mõista iial töt rääkida, waid kui suu lahti teeb, siis malet wälja puhub. Praegu kisendawad nad, et kõik maailm kõlab, Rumäni  pattareid Kalawatis laska oma suuretükkidega  Widdini hospidali peale ning laimawad  Rumänlasi, selle wastu tostwad ka teised oma healt ja ütlewad: Türklane waletab suure suuga, meie pattareid obristite Gailardi ja Doktorowi walitsuse al, lasewad nende kindluste  ja türgi laagri, aga mitte nende hospidali  peale. Kirja saatja ütleb ise oma silmaga  seda laskmist pealt waatnud ja kinnitab seda, et Türklane mäletanud, ning asjata teist laemanud. Sultanil on hädast wöitusi tarwis, ja et need nii igerad tulemas ja aeg igawaks jääb oodates, seepärast peab ta siis jälle maletama ja paberi peal wöidudest kiitma. Juba rohkem  nädala päewad, jookseb kära mööda maadilma,  et Türklane suuri wöitusi wöitnud, aga ometige ei tea nimetada kus ja missugusid wöitusi. Suuremaks tähelpanemiseks anti möödaläinud  nädala hakkatuses Konstantinopoolist  telegrahwiga wäljamaa seitungide wäljaandjatele  teada, Ardahan olla jälle Türklaste  kaes. Kaks päewa hiljem tuli esmalt Asiamaa kuberneri kaest wäljaantud sönumed, siis ka riigiwalitsuse poolest, et see nenda tõeste tõsi olla. Jälle mõni päew hiljem on sultan ise kirjutanud, et see weel mitte üsna teada ei olla, kas Ardahan Türklaste käes jälle olla, wöi mitte. Laupäewal 21. Mail, on Türgi wäljaspoolise asjade tallitaja minister Konstantinopoolist  oma saadikutel wäljamaal teada andnud, et see mitte tõsi olla, waid Ardahan alles Wene walitsuse käes olla. Juba warsi esimeste türgi poolt tulnud sõnumite, waötasiwad  wene seitungid ja tunnistasiwad neid maleks. Siin küsib mast mõni: mikspärast maletab siis Türklane nii roppust? mis .kasu wöi auu loodab ta wale läbi saamad? Selle peale kostan  sulle, armas sõber ja ütlen: ei tea, mis sa ise teeksid, kui sa sultani asemel oleksid; ehk sa otsiksid ka abi wale käest ja tahaksid malega  enesele auuraha rinda saada, sest mis teeb inimene hädaga kõik ära, sultan on praegu päris elama tule sees. Kõik türgi ametnikud on kohmetand, kellel seda wähemadki julgust 'pole, sest et nad äranäewad, et nad Wene wastu ei suuda panna. See lootus, et Suhum-Kaleh  langemise läbi, kõik Kaukasus saab mässamist tegema, on tuulde läinud, sest et Tsherkessid kartuse pärast, Wenelaste eest, omad söariistad käest on arapannud, ja kõik türgi rahwas on nagu mesilinnud palama päewa käes, kes alati malmis on mässamist tegemas. Türklane tunneb ennast taieste ministuse ehk nödrastuse töbes olewad, mis nende pitkema aea wastuseismist ilma teiste abita, wöimatumaks  teeb ja tema kõige suurem nödrastus on, ' ja tuleb sest, et neil öigid söawägede ülemaid ja juhatajaid ei ole ja sest tuleb siis kõik, et kõik nii lohmal kombel söapidamises edasi lähäb. Nende peawanemad, kes sõda armastawad,  on Redis ja Mahmud pasha, ja nende peawanemad, kes mõne söapidamise peale soowiksid,  et rahu saaks tehtud, on Edhem pasha ja Sahwet pasha. Inglise wolinik Laiard on sest saadik, kui ta senna oli tulnud, katsunud  Redis ja Mahmud pashasid nende ametist  lahti laska ja korwa saata, aga weel ei r ole see temal korda läinud, körwale saata. —- Sostad on otse nendasamma tema wasto ja nimelt seepärast, et teda selle ameti wäärt ei arwa olewad. 196