üht kohtualust, see on ajalehe „ Egalito" Väljaandjat Guesde t, ässitajaks nimetanud. Guesde wastas selle peale, et presitendil enne kohtu otsuse andmist mitte luba'ei olla, teda nõnda nimetada. Nüüd ütles president:  „Ma tahan Teile nüüd ette näidata, et Teist weel oopis tõisi asju ütelda wõib. Teie olete oma ajaleht Preisi rahaga asutanud." Guesde wastas, et palju asutusi wõeramaa rahaga elusse kutsutakse. „Seda wõib olla", wastas president, „kus tulusaid asutusi elusse kutsutakse; aga selle otstarbeks, riigi seaduskorda alt õeneks kaewata, ei tohi Teie mitte Preisi käest raha wõtta." Mis Prantsusemaa ajalehed Austria sõawäest ütlewad. Prantsuse ajalehed näitawad praegu, kui wähe kasu Prantsuse maale sellest tuleks, Austria seltsimees olla. Austria olewat wiimasel sõal jälle näidanud, kui wäeti ja halb tema wägi on. Mõne tuhande Bosnialase allaheitmiseks on ta lõpmata suure sõawäe kokku pidanud wõtma, enne kui wastalistest  jagu sai. Prantsuse ajalehed näitawad siis edasi, et kui Prantslane Inglismaa ja Austriaga ennast  ühendaks, see mingisugust kasu Prantslasele ei saada tooma, sest Inglase maawägi on weikene ja Austria wägi on nõrk. Suurem jagu Prantslasi soowiwad jo ammugi Wenelasega lepingut teha ja tema poliitika seltsimeheks heita. Endise Prantsusemaa ketserina Eugenie sissetulek tema kapitalidest ja mõisadest olla 450,000 pranki. Tema poju, prints Lui sissetulek olla paljalt 40,000 pranki (peale 10,000 rubla). Aga kui prints omale abikaasa saaks wõtnud olema, siis lubab keiserina omast sissetulekust kaks kolmandama jau temale, see on 300,000 pranki. Ztaaliamaalt. Mis paapsti praegu nimelt Saksamaa  walitsusega rahu sunnib tegema, on suur rahapuudus  Watikaanos. Nii on „Peetri penning" aastal  1877 Augusti kuu sees 5 miljoni sisse toonud, tänawu Augusti kuu sees aga paljalt 500,000, nii et paapsti tulek, mis ta Peetri penningu teel saab, ühe aasta sees kümnendama jau peale alla on langenud.  Jah, maailm läheb ikka halwemaks! Kuulus lauljaMario, kes oma ilusa laulmise pärast terwes "maailmas kuulus on ja oma lauluga lõpmata suured summad raha teenis, elab nüüd Roomas. Aga nagu mitmed kuulsad kunstnikud, nii ei ole ka tema omal lõikuse ajal mitte raha nii kalliks mõistnud pidada, et oma manaja pücwade peale ka natukene tagawaraks ära oleks pannud. Nüüd peab ta Roomas suures waesuses elama, ja sellepärast on tema auustajad Inglismaal tema heaks raha kokku pannud, ning on seks poole aasta sees 75,000 pranki (umbes 20,000 rubla) kokku tulnud. Selle raha eest on wäärtpaberid ostetud, kes aastas 7500 pranki intressi  toomad, ning on nüüd Mariole kingituseks antud.  Kui suured seesuguste lauljate palgad on, näeme sellest, et praegu kuulsad lauljad Pätti ja Nikolini  Berliinis laulawad, kus nad iga laulu-õhtu eest 8000 (kaheksa tuhat) pranki saamad. Selle aja sees, kus paapst würsti Bismarkiga lepitust tegemas, kirjutab paapsti ametlik ajaleht Roomas sõnu, mis wäga tähele panemise wäärt on. Seal räägitakse kuninga Humberti padronadi õigusest, piiskoppisi ametisse kutsuda ja üteldakse siis: Kuningas Humbert seisab kui kirikuwaldade ärariisuja kiriku mände all ja sellepärast langemad kõik kuninglikud padronadi õigused kiriku kätte, nii et kuninga tege- mised ja käsud kõik null on ja midagi ei maksa. Seesama sugune lugu on ketseritega, kellel üleüldse mingisugust õigusi ei ole. Sellega tahab see paapsti ajaleht ütelda, et kui ka ketseri Bismarkiga lepingut peaks tehtama, sellegi pärast weel ammugi piiskoppide walitsemiseb Saksamaa walitsuse käes ei ole. Kuidas würst Bismark seesugusel loul weel Roomaga lepingut tahab teha, on aru saamata. Egiptuse maalt. Sealt tulewad kurwad sõnumed,  et Niiluse jõgi omad tammed mõnes kohas ära lõhkunud ja wesi 20 küla ära matnud. Künni 1000 inimest on wee sees surma leidnud. - Egiptuse walitsuse suur rahapuudus ja riigi wõlad on seda walitsust nii kaugele ajanud, et tehtud  lepingu-kauba järele Egiptuse raha- ja awaliku  tööde ministrid Prantsuse ja Inglismaa walitsusest  ametisse saawad seatud. Kirja wastused. 316) H. R—p. K—s. Tcie sõnad on wäga mõnusad ja nimelt kirja lõpetusel, nagu iga auus mees seda nummert lugedes wälja hüüdnud  on. Aga ka Teie nõu on hea, et need ütelused parem trükkimata jäägu. Mis kirja otsas nimetadc, oleme ise jo Nalja Mardi kätte sõeluda  annud. 317) H, J. R—s. Teie mõnusad sõnad on meid wäga rõõmustanud.  318) T. S. Pariisis. Olge terwe! Saame trükkima. 319) H. S. T—s. Teie esimene lugu ei ole ajalehele sünnis, olgu siis, et kohtud juba asja seletanud on. Töist kirja saame tarwitama. 320) K. S. R—s. Oleme Teie'soowi täitnud. 321) H. Mg. W.-K—s. Saame küll Tcie soowi täitma ja trükkima, aga peate natukene aega andma. 322) „Alandlik tundmata". Oleme Teie kecle-uuriwa kirja kätte saanud. Tahame katsuda, mis temaga teha wõime. Mikspärast Teie oma nime üles ei taha anda? Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 26. Oktobril 1878. Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. WWf" Meie palume neid auustatud kaastöölisi, kelle kirjad trükkimiseks wasta on wõetud, aga weel ilmunud ei ole, et nad lahkeste kannatakfiwad. Wasta wõetud suurema käekirjade arw on nüüd jo ligi wiiskümmend, aga meie praegune lugejate hulk ei kannata seesugust ruumi suurendamist, et enam sisse mahuks. Loodame, et lugu selle poolest tulewal aastal parem saab olema. Sakala Toimendus. Auusaid Kalendri tegijaid palutakse,  et edespidi waldade nimetamiste juures mitte enam Wiliandi maakonnas, Paistu kihelkonnas ~Tahuwere" ei trükita, waid „Pahuwere" (Saksakeele Willust). Esimene  nimi on täisa male. Selle wõeriti nime pärast on alati kirjawahetustes eksitusi ette tulnud. Wallawalitsuse nimel: (235) Wallawanem J. Waga. i Kõrtside uiüljarentilniiit. Seeläbi annan teada, et järelnimetatud kõrtsid tähendatud päewadel 12 aastase rendi peale antakse, arwatud I. Jaanuarist 1879, mis enampakkumise teel sünnib, ning saamad seks järelseiswad wäljapakkumised olema: Weikse-Kõpu kogukonna kohtus 10. Nowembril  1878 kella 12 ajal lõuna sealse Luha-kõrtsi Väljarentimiseks. Arofaare kogukonna kohtus ii. No wembril 1878 kella 12 ajal lõuna sealse Künnapu - kõrtsi Väljarentimiseks. (226) Metsaülem Borkampff-Laue. i Meie, alamal nimetatud õlle Vabrikute omanikud, anname selle läbi rahwale teada, et kalli otrade, puude ja umalate pärast il. Nowembrisi saadik toop-õlut odawamalt ei müüta kui S/2 kop. toop. Peale see saamad uue aastast saadik wistist  ka Bairis õlu 8 kop. ja pudel õlu 6 kop. toop maksma. Wiliandi mõisa herra Baron Ungern- Sternberg. Karola mõisa herra von Helmersen. Lahmuse mõisa rendiherra von Rathlef. Loodi mõisa rendiherra Jwask. Kärstna mõisa rendiherra von Fersen. Wiliandi linna kaupmees Sewigh. Wiliandi linna kaupmees Rosenberg. i Häid kasuwaid lina-seemneid müüb künni 1. Detsembrini Kaupmees Rosenberg, Wiliandis. 2 P. Mettus. Ostajhkowt kollaste Weue saabaste  suur laager, Tartus, Kaubahoowis 25, soowitab kõiksugu saapaid hulga kaupa kui ka üksikuid paarist kõige paremas headuses, ning lubab ostjaid lahkeste wasta wõtta ja nende tellimisi hoolega täita. !18) «Kuulutused. (Politsei lubaga.) Suur Ccsti Piibli-trükt -« on muid malmis saanud ja wõib poogituid raamatuid H. Laakmuml'i raamatu-poodist Tartust igal korral saada. (231) 1 Sehnakenburgi kuluga on Tartus wälja tulnud ja igas raamatu-poes saada: DM*" Isamaa Kalender 1879. Hulga piltidega ja pildi kaantega. Sinna körwa antakse lisaks: Üks scina-kalender, uks suur plaan tcrastrükis ja üks ilus wärwitud pealkirja pilt. Hind 35 kop. SW- "MK 1879. Hulga piltide ja nootidega. Sinna kõrwa antakse lisaks: üks seina-kalender ja üks wasetrüki pilt. Hind 32 kopikat. Talurahwa Kalcudcr -»> 187 S. Mitme pildiga. Hind lv kop. Halli ja musta kalewit kasuka riideks, nagu ka paranka-nahka ja Kaukaasia lamba-nahka kasuka kraeteks sai ja soowitab ostjatele kaupmees G. A. Reisner, Wiliandis. 1 ina annan teada, et mina meie maal ostetud, läbi puhastatud linaseemet müün ja wakk 8 rubla maksab. Rõngu kaupmees (225) Th. Westberg. i uure-Kõpu mõisas ostetakse kartohwlid  ja maksetakse seesolewa sisujahu paljuse  järele 00 kuuni 80 kopikat wakast. Müüjaid palutakse sisujahu hulga proowimiseks  enne 20 naela kartohwlid mõisa walitsuse  kätte wiia, kus ka ühtlasi hinna pärast kaupa wõib teha. Sealsamas on ka Laastiku heinamaalt weel mõningad niidud poole saagi peale ära anda. Mõisa walitsus. (232) 2 Head kiilwi linaseemet, klaperdatud ja puhastatud, on 7 rubla eest uus makk müüa Carl Glabe juures Abja Kaerti talus. 1 Inglis kanga-lõime, nii heaste tthekarwalist kui kirjut, sai uueste ja suurel hulgal müümiseks kaupmees G. A. NeiSuer, Wiliandis. 1 Eestikeele raamatute müük St. Pecterburgis. J J. Wallenius e Raamatupood Maalaja Kanjushennaja uulitsislo soowitab kõiksugu Eestikeele lauluraamatuid, katekismuseid, Aabitsaid, kalendrid, waimulikuid kirjast ja juturaamatuid. Peale selle müakse seal kõiksugu Rootsi-, Soome- ja Daanikeele raamatuid, nagu ka paberit, ja kirjutus- ja kooli-materiali odawa hinna eest. (226) 2 Üht hea tunnistustega tuatüdrukut tarwitatakse maale. Lähemat teadust annab omas majas sillakohtu herra von Wahl. i Parika raba tee pealt on kaks wekslit, igaüks sada rubla suured, ülesleitud, mis Karel Lidsoni nime peale käiwad. Neid saab kätte Lustiwere Laanesaare kõrtsimehe Jaak Oörti käest. i