päewal üht weikest mawärrisemist tuntud ollewad  ja ühtlase sellega, on põhja hommiko torm Läne merre wet hakkanud, wasto õhtud Põhja merresse ajama. Bormholmi säre peal on pissukesed, põhja hommiko polised ranna äärtsed  linnad, agga issiärranis weike Allingi linnake,  kus kallamehhed ja merremehhed sees ellasid,  wägga paljo piddand kannatama ja nende sure waewaga ehhitud saddamad, purruks ärralöhhutud.  Ka Rootsi lõuna polise ranna äärne rahwas on selle tormi ja marru kibbedust  maitsnud, agga kaugelt mitte nenda, kui Seeland, Lolland, Falster ja teised weikesed sared. Wee koggo tõusis wimaks märamata kõrgeks ja kust ta ial wähhe maddalamat maad leidis, senna ta läks ja wöttis liggi, mis ial eest leidis, ja se on issiärranis Lollandi ja Misteri sarede peal sündinud. Ükski majaggo kõige Dani maal põlle ni suurt hädda maitsnud,  kui need möllemad sared. Falsteri sare lõuna poolt küljest ollid kaks pennikoormad üsna kaddund, mis ka immeks põlle panna, sest et maanteede peal kahheksa jalga wet olli, ja kõik kui mässaw merri laenetas. Kõik need küllad, mis seal seisid ja sette ma wiljast ennast toitsid, ollid wee al, need kõige kõrgemad kohhad  paistsid agga weel weest wälja ja nimmelt kahhest küllast on wessi kõik ärrawinud, mis seal olnud; sured kolme mastiga laewad on kaugele maale aetud, maead ärrawidud, puud juredega maast ülleskistud, ja wihhane merri ellajaid ja innimesi ärrawinud. Bötö küllast on üksi 29 innimest massawa laenete sees surma  sanud ja künni laupäewani, 4. Nowembri ku päewani, on lõuna pool Falsteni ranna äres 52 innimest merre hauda maggama läinud,  issi weel merremehhed, kedda müratumad laened kõige laewadega senna randa maggama uinutanud. Jssiennesest mõista, on mitto sadda  innimest laggeda taewa alla, ilma peawsrjuta  ja toiduta janud. Gjedesbi küllas on liggi 24 maea soutumalt kaddund, 65 nenda,  et kegi ei julge nende sisse minna ja 9 lähhäwad weel wähhägi korda. Sealt küllast on 29 innimest hukka sanud, kolm wamili on terwelt kaddund, se on surma sanud ja 94 wamili ilma pea warjuta. Kuida se Falsternis,  nendasammoti on ka Lollandis läinud. Sest sarest olli lõuna poolt küljest kaks kolman- diko wee al. Nüstedi lin olli ossast, agga Rodbi ennamiste kõik, wee al ja seal ümberkaudo  küllades on wee hädda ja upputus öiete suur olnud. Glaslunde kihhelkonnas on waewalt  M ettomaea seisma janud ja 26 innimest on wee surma sanud. Poolsaar Hummingen, mis lõuna poolt Läne merresse käib, on praego  alles wee al ja kes teab, kas tullebki ennam  wee peale ehk jäeb iggaweste wee alla. Kõik selle sare rahwas, terwed wamiUd, kus on mees, naene ja 6 ehk 7 last, on jäljeltumalt  kõige maeade ja warraga laenetest ärranelatud.  Kuida selle küllaga, nenda on mönne teisega  luggu otse sesamma olnud. Saddade kaupa on neid, kes laggeda taewa alla janud, ja sesugguste  maeade pöningule kortrisse pantud, mis weel wähhegi püsti seiswad, sest et laggund seinade parrast mitte tubbades ei woi ellatud sada. Lollandi ja Falsteri sarede järrele on jälle Langelandi ja Äerö sared kõige rohkem kannatanud, ja issiärranis Marstali allewikene, kus üks wägga ussin tööteggia rahwas ning tublid merremehhed sees ellasid; nende järrele jälle Möen ja hommiko põline Seelandi saar. Sea! on se weike linnake Prästö, ennamiste wee al olnud; lootsikutega on möda ulitsaid sõidetud ja innimest nende maeadest wälja weetud;  kõik maea asjad, kaubad ja kohto pabberid  on kui pardid wee peal ojunud. Otse sesamma  luggu on seal iggal pool olnud. Kõik maead ja rahwa ollemine on rikkutud, paljo innimest wee surma sanud. Neid laewo, mis üksi Seelandi sare peale randa läinud, woib saddade kaupa luggeda; kõik rand on neid täis ja kui jubba laewade arru ni suur, mis surma sanud, kui suur on siis weel laewameeste arru, kes laewadega ühhes senna janud?! Jsstennesest on jo mõista, et nende arro, kes möda linnasid ja küllasid ümberkäiwad abbi pallumas, mitte weike ei woi olla. Kui jubba nende kahjo, kes Lollandi ja Falsteri sarede peal ommast warrast ilma jänud, rohkem kaks miljoni Dani talert suur on, mis peaks siis kõikse kahjo wäärt ollema, mis ülle kõige Dani rigi olnud ja kes woib seal weel immeks panna,  et kerjajate arro korraga ni sureks tõusnud.  Tähhenduseks tahhame siin mönnest asjast  issiärralikult juttustada. Bötö sare põhja pool otsa peal ellas üks kaunis rikkas tallo- 408