minno piir üllatab, ollen koggoduse öppetajate käest tännokirjad sanud; - kõige selle ülle läks ms kool mul wägga armsaks, ehk mul kül mönnel aastal suur waew olli, kinnitub kuus naest kokko sada, ja nimmelt se läbbi, et mannad ilma öppetamata ämma eided omma  libbeda kelega minno õppijaid ärra ahwaldada  katsusid. Ommetige ollid koggoduse öppetajad  ja mõisa herrad, kellel sel aeal meel nattuke wöimust käes ollid, minno nõus assi läks, ehk kül waewalt, agga ommetige ikka eddasi. Agga nüüd seisab kool jubba nelli aastat kinni» Minna ommalt poolt ei olle waewa kartnud ja koggoduse oppetajad ka kül teinud, mis ial möimalik, agga wäggise ei woi keddagit  senna kiskuda. Wägga halle meel on mul selle rahwa parrast! vr. Schnell. Eks ei olle tossi, et se wägga raske on, Eestirahwast teele juhhatada ja neid täieliko walgusega tutwaks tehha. Kätte ja jalgega seisawad nad wasto ja piddawad omma wanna mõdust parremaks kui uut; agga ärge kartke, egga targem rahwas selle parrast ärra ei tüddi; tewad ikka tööd eddasi. Ommalt maalt. Libckwist. Kuldpulmad. Sedda juhtub  agga ikka wahhest, et lummal monne abbiello  parile sedda onne annab, omma kuldpulma  paewa nähha sada; wöib ühhe sesugguse  pari! üks wägga õnnelik päew olla. Libawi  seitung könneleb lühhidelt muido pari sõnnaga, et sea! üks wanna kawwaler. nimmega Johann Kristohw Kempa ja temma abbikasa Unna Juliana, sündinud Hettler 15. Aprillil omma kuldpulmi pühhitsenud. PeteebNgM» Postmarkidest. Et posti kirjade arro aasta aastalt kaswab ja postmarkisi  rohkem tarwis, on tõeste tossi; sest noor suggo öppib kirjutama ja ei armasta ka, kui kanna MMna pessäs seista, waid tahhab maad stnla nähha, reisib kotto wälja ja annab kirja labbi ennesest sugguwössale teadust. Sest asjast  könneleb ka wenne seitung «Golos" nenda: ..Postmarkide ja tembeldud kuwaride järrel kus- simine, mis aeg ajalt suremaks lähhäb, on nende pudust kibbedaks teinud ja sepärrast ka reihsraat nõuks wötnud, neid rohkem tehha laska. Tännini on krono postmarkide teggemise  eest aastas 6657 rubla kullutanud, nüüd tahhab 12 tuhhat rubla selle tarbeks, ja tembeldud  kuwäride teggemise tarbeks 25 tuhhande assemele 46 tuhhat rubla lubbada, et neist ial pudu ei peaks tullema. Oranie prints olla 15. Aprillil, lõuna kello ühhe ajal Peterburgi jõudnud; Keisre Herra issi, Suurwürst ja aujärje pärria, teised  Suurwürstid ja paljo muid suri mehhi, kes keiserlikus tenistuses, olnud wöera printsil raudtee howis wasto, tedda terretamas ja wastowõtmas. -—Tohtrite puduse ülle kaebab Peterburgi  wenne seitung, ja ütleb neid sure Wenne rigi kohta liig wähhe ollewad. Rigi seestpolise  asjade tallitaja ministerium annab nende arro ülleS ja ütleb 1870 aastal kõige Wenne rikis peale kümme tuhhat tohtert olnud ollewad,  kellest 6112 krono  tenistuses  4686 omma käe peal, seal kus asset piddawad,  tohterdamise tööd tewad. Kaunis hea rüggement mehhi, agga siiski peame pühha kirja sönnaga ütlema: ..Mis se on ni mitmele!" Sest wata wanna söbber, kui sa norel pölwel ka rehkendamist õlled õppind, siis wöid pea näh ha, kui mitme saea, woi tuhhande hinge peale tulleb üks tohter. Meie sures Keisre rikis ehk maldas, on 79 miljoni hinge ellamas,  jaggame neid nende tohtrite peale ärra, siis tulleks 7182 hinge peale üks tohter. Noh egga meie omma rehnugiga weel malmis ei olle. Wöttame nüüd esmalt need tohtred, kes sure linnades ehk ka wähhema linnades ja wabrikutes ehk sellesarnaste kohtades asset piddawad  ja ka need kes krono tenistuses wäggede jures, otsast mahha, küllad same siis näggema,  kui paljo weel maal ellawa rahwa jauks ülle jäeb; ma ja merre wäggede tohtritest ei olle maal ellawa rahwal sedda wähhemadki kasso. Siin meie pissukeses Perno linnas, kus seitse wFi kahheksa tuhhat innimest neid woib ka rohkem olla, millal meil aega on neid ülleluggeda on nelli tohtert ja neil on teggemist küllalt; agga kui mitto tohtert on kõiges Perno makonnas? Kuida kuulnud 155