aea sees nelli wersta ärrajooksnud ja teine seddasamma teed 8 minuti 17 sekpndiga; tolmas on kül selle tee ärrakäinud, agga kui ta perremees olla näinud, et wöimata wöido kroni sada, ei olla ta mitte ajanud egga sedda püda katsunud. Narwast. Mällestuse sammas. Eestimaa kubbermango seitung toob täielikuid sönnumid Peetre l mällestuse samba pühhalikust  katte ümbert ärrawötmisest, mis nelliteistkümmend  Narwa koddaniko Peter l. kahhe saea aastase sündimise päewa mällestuseks senna Grosiholmi sare peale ehhitada lasknud Wanna kirjade järrele, on aastal 1699 Peetre 1. telk, sel aeal, kui wenne wäggi Narwa linna olli sisse piranud, otse sellesamma kohha peal seisnud. Mällestuse sammas, on kolm tuhwi ehk astet kõrge jalla peale ehhitud, ühhe platsi peale, kelle ümber mannad ellopollised tammed, kui wahhi soldatid seisawad. Sammas  on wallatud rauast, poolteist sülla kõrgune post, kelle otsas üks kullatud kul ja igga külje peal mällestuse kirjad ja salmikud seisawad, ka ühtlase nende nimmed, kes sedda ehhitada lasknud. Selle 296 aastase mällestuse samba katte ümbert ärrawötmine on 39. Mail, parrast  lõunat sündinud. Peale selle, kui katte on mahhawöetud ja sammas pühhalikult sisse õnnistatud, on sealsammas lähhedal üks telk ülles lodud olnud, kus neile, kes seal sest piddust  ossawötnud, süddame kinnitust antud, kus jures esmalt meie sure ja armolise Keisre Herra terwiseks klasid kokko lödud, pärrast sanud rahhu sisse ärraläinud Keisre Peetre I. meie issamaa issa mällestus mele tulletud ja auustusega temma peale mötteldud ja kolmandama  korra köllisesid klasid Eestimaa kubberneri  herra auuks ja temma terwiseks. Peterburgist. Wäggede järrel mata  mi sest. Selle kuu 6. päewal on keiserlik kõrgus, Peterburgi maakonna kaardi wäggede üllem kommandir, Suurwürst Nikolai Nikol  ajewitsh Krasnoje-Selo laagris wäggesid järrelwadanud ja ennese ees munserdada lasknud.  Kuida seitung „Wenne Jnwalide" könneleb,  on se järrelwatamine issiärranis sepärrast  olnud, sest et mödalainud talwel wöetud nekrudid essimest korda ka teiste seas rodus seisnud ja künni siamale issiärralikult ollid öppetud sanud. Keiserlik kõrgus on kõigega wägga rahhul olnud, mis eest ta wäggede jaggude õllemaid tännanud. Leibkarde tragoni rüggemendist olla keiserlik kõrgus neid ohwitserisi,  kes neid nori mehhi öppetanud ja nende öppetuse jures suurt waewa näinud, ennese jure kutsunud ja neid issiärranis tännanud. (Reg. Anz.) Kaks uut abbi paati. Õnnetuma  laewa meeste ärrapeästmiseks randa läinud laewade jures, on üks seltskond, kes kõik murretseb,  mis häddaliste ärrapeästmiseks tarwis. Selle seltskonna üllem wallitsus, on nüüd kaks abbi paati tellinud, mis ni kaugel malmis  olnud, et 11. Junil omma ehhituse platsi pealt mette lastud ja need padid olla nimmelt Läne merre kõige kardetawama kohtade peale arwatud, kus nad allati peawad walwama ja laewo hoidma, randa minnemast. Üks neist padidest, mis punnaseks wärwitud, punnase walge tribulise purjudega ja punnane plago, kellel walge N. sees, peab Hiomaa põhja öhto polise külge ..Nekmannskrundi" rihma jure ja teine jälle üsna walge, nago luik, issi walge wärwiga wärwitud, walged purjud ja walge plaggu, kellel punnane ö. keskpaikas ja Saaremaa  lõuna õhto pole Waltshuri rihwa jure wahhe peale peab jäma. Möllemad padid peawad iggakord seal pool rihwa seisma, kust poolt tuul on. Keiserlik kõrgus, Suurwürst ja Aujärje pärria on lubbanud, et essimene paat sedda nimme ..Tsesarewitsh Aleksander" ja teine jälle sedda nimme „Tsesarewna Maria" peab sama. Tohtrite öösist wahhi piddamisest.  Kuida se meil tuttaw, wötsid Peterburgi  tohtrid hiljoti nõuks, seal öseti wahhi korda piddada, kus need, kellel tohtrite abbi häddast tarwis, ka öö aeal nendega kokko woiwad sada. Mai kuu sees on 46 korda neid kutsutud ja iggakord on assi ni tõelik olnud,  et tohtre abbi wägga häddast tarwis olnud. 32 tohtert on sest öö wahhi pidamisest  ossa wötnud; ja kõige saggedamad appi kutsumised on olnud 4 korda ühhei ösel, ja waewa palk, mis iggaüks omma tahtmise järvele  on maksa piddanud, pooledest nendest, kes 203