susttkahjs teinud ; suren? ossa pöldusi peawad üsna mustad ollema, mis ueste küllitud pea- wad sama. Atslismaalt» Wanna paawsti asjust.  Kardinal AntoneLli on mitme savikuga,  kes pühha-toli ümber, wanna paawsti asjust  pöllastade könnelenud, et temma ilmlik wallitsus ta käest olla wäggiwaldsel kombel ärrarisutud, mis peale savikud olla wastanud, et nende rikide wallitsused wanna paawsti ja temma ollemise eest murretsewad; mis agga temma ilmliko wallitsusse putub, se on koggoniste  issi assi. Sest olla kardinal ni kohhe arro sanud, kuiva wanna paawsti ilmliko wallitsusega  luggo seista ja temmal ial sedda lokust  ennam ei sa ollema, et sedda weel peaks kätte sama ja asja södda piddada, olla koggoniste  wöimata. Jälle walmis. Uemad sõnnumed. Brüsselist, 20. Märtsil. Sönnumed, mis Parisist tullewad, ei olle suggugi waimo kossutawad ja mele juhhatawad, waid koggoniste  happud ja wihhad: sealt kirjutakse, et rahwas issikeskes wägga tüllis olla ja suur taplus iggal silmapilgul tullemas. Mässajate hulk walmistab ennast köwwaste selle wasto, rahwa ksggo, mis Wersailles, koost laiale pillutada.  Wäggiwald üksiko innimeste wasto kaswab iggapäewaga, hulga kaupa wetakse innimesi kinni ja mitto ka surma mõistetud. Sesamma wallitsus on seädust teinud ja wäetenistuse  kohhust mahhakustutanud, sedda ei olla koggoniste mitte tarwis. - Wersaillest, 21. Märtsil. Peakomile parralt kardi wäe militsed, mis Kourbewoi ja Puteau kohti ning Ruullü silda hoidsid, on söawäggedest ärra aetud, nende kindlused ärrawöetud ja hulk mehhi wangi wöetud. Kreutsburgist, 22. Märtsil. ELla parrast  lõunat kello kolm. hakkanud Düna jõe jeä Zakoblinna jures eddasi nihkuma. Tänna on Akothenist sadik - üks werst peal pool Zakoblinna puhhas wessi. Römershowist, 22. Märtsil. Düna jõe wessi on 7 jalga ülle parraja wee seiso, kõrge; jalla innimesed käiwad häddast weel jeäst ülle. Brüöselifi, 22. Märtsil. Rahho teggemise  konwerents seal olla omma tööd loppetanud  ja mis eddespiddi weel toimetada, sedda tahhab ta kirjade läbbi tallitada. Wersaille lähhedal peawad wahhemeeste wahhel saggedad  nokkimised ja raiumised ollema; söameeste  arru tehhakse aeg aealt suremaks, kellest  agga paljo jälle ärrapöggeneda. 111 Wastaja Redaktor: C. F. LorenZsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 20. Märtsil 1871. Teüdaandmised. Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et siit koddaniko Jaan Grünbaumi pärralt, Üllejöe  allewis, tallise Tallinna tee äres seisaw ellomaea  kõige selle pärralt körwaliste honete ja jahmatuse  tule-weskega awwalikult saab ärramüdud ja wälja pakkumise terminid on 21., 22. ja 23. Juni ku päwa peale, neljas ja wimane termin agga, kui sedda peaks nõutama, 25. Juni ku päwa peale s. a. kinnitub, ja kutsutakse sepärrast kõiki neid, kes sedda maea kõigega, mis selle pärralt on, osta tahtwad, nimmetud päiwil ja iggakord Muna kello 12 üllemal nimmetud wogtei kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja siis otama, mis jurelömise polest saab kinnitub. Pernus, wogtei kohtus, 23. Märtsil 1871. Oberwogt Brakmann. M 252. Sikkertär v. d. Borg. z Kõiki neid, kes ivannas Pernus weel mitte ärraantud  59 kruntplatsi, ühtekokko 46 wakkamaad, 12 aasta peale rendi peale tahtwad wötta, kutsutakse  1. ja 5. Aprillil se aasta, kui wäljapakkumise päiwil, lõuna kello 12, omma pakkumist pakkuma. Pernus, kassa-kollegiumis, 12. Märtsil 1871. (M 74.) i Kõiki neid, kes wannas Pernus seisawaid kruntrahha  platsisid M 123, 126 ja 128 sada ja sealsammas  õllemaid maeasid nenda osta tahtwad, et sealt ärrawevdada, kutsutakse 1. ja 5. Aprillil s. a., lõuna kello 12, kassa kollegiumi jure, kus neid wäljapakkutakse, omma pakkumist pakkuma. Pernus, kassa-kollegiumis, 15. Märtsil 1871. (M. 77.) i Sauga walda, Papsare küllasse, tarwitakse koolmezstert  ja wöiwad need, kes selle ammeti peale ennast walmistand ja seks kölbawad, Pernu kassakollegiumi  jures ennast tellida. Pernus, kassa-kollegiumis, 21. Märtsil 1871. (M 85.) s