aga et meie seda ajaleht kätte ei saanud ja meie teda ka muial kusagil ei näinud, ega ka ükski inimene, keda küsisime, temast ühtegi ei teadnud rääkida, arwasime,  et ta oma elukäiki oli lõpetanud. Kirjameeste Seltsi koosoleku peal Wiliandis kuulsime aga, et üks külamees teda ka tänawu weel olla lugenud, ja meie kirjutasime kohe H. Laakmanuile Tartu, et ta meile ühe eksemplari sellest lehest saadaks, kui weel wälja peaks tillema. Nüüd on meile .. .v l , 2ja 4 Tartust  kütte saadetud, kust näeme, et „Eesti Põllumees" ikka weel wana moodu wälja tuleb, mis rõõmustan? näha on. Kui meie aeg annab, tema kirju läbi lugeda,  saame neist pitkemalt jutustama. Nagu meie jo teada oleme annud, on tänawu Tartus jüllepolluköoja koduloomade näitus, ja nimest 26., 37. ja 28. AilguStil. Soowida oleks, et seda näitust ka õige palju weikseid põllumehi waatama  laheksiwad, sest õppida wõib sarnaste näituste peal iga põllumees igal korral wäga palju. Tartu Eesti põllumeeste selts saab tänawu Põltsamaal põllutöö ja koduloomade näitust pidama ja nimelt  14. ja 15. Septembril. Selle näituse kohta soowime weel iseäranis, et temast õige rohleste meie weikseid põllumehi osa wõtaksiwad, mitte üksi seeläbi, et teda waatama lähemad, waid et ka rohkeste loomi ja käsitööst sinna wiiksiwad. See näitus on nimelt weikse põllumeeste asutus ja toimetus ja ou sellepärast ka iga weikse põllumehe kohus, teda igapidi edendada. Tartu maakonnast. Sealt on meile ka jo paar kirja õpetaja Hurtile wastuseks tulnud, lellest ühe siiin awaldanie ja tema juures muud ei muuda, kui et teda Tartumaa murdest Tallinnamaa murdesse ümber paneme. Kiri on nõnda: „Küll on meie ajal kiriku auu, Jumal paraku, wüga alanenud, nii et õpetajad teda juba hammastega  peawad kaitsma ja kukkumisest hoidma. Kust see tuleb? Igaüks tunneb ära, et õppimine seal kõige paremine korda lähäb, kus õpetaja õppija sõber on. Meie maal on aga palju õpetajaid, kes õige Eestimehe  poliitika wastalised on, nõnda kni Aleksandri koolist näeme, ehk sellestki, kuidas Cestikeele asemel mõnes kohas Saksakeelt sunnitakse õpetama. Aga inimese  wiga on kord jo, et tema oma wastalise tegude sees wiga otsib ja seal juba musta näeb, kus alles walgest hall on saanud. Nagu seitungid hea inimeste  ja nende tegudele palgaandjaks on, nii on nad kurjadele trahwijateks. Seitungid on rahwa heal, sest nende sees awaldab rahwas omi mõtteid, ning pitka aja peale ei julge keegi, ka kõige tuimem mees mitte, selle trahwija heale wastu panna. Kui aga Otepää õpetaja „Sakalat" selle eest laidab, et ta seesugust  asju, mis pahad, õpetajale tegudest nimetab, siis on see just üks kiriku seinade mahakiskumine ja auus õpetaja Hurt rikub ühe käega ära, mis töisega töisel kohal ülesse ehitas. Oli ta „Sakalas" leidnud, mis mitte õige ei olnud, siis oleks ta seda sealsamas pidanud awaldama - kui truu kaastööline. Rahwas oleks siis wahet selle wahel teinud, mis hea ja mis halb, ning „Sakala" oleks wist esimene olnud, kes ennast rahwa awaliku heale otsuse alla oleks heitnud. See wiis aga, kuidas õpetaja Hurt ennast „ Eesti Postimehes" Sakalast lahti on ütelnud, on rahwa juures palju paksu werd sünnitanud ja näitab nii wäga paapsti kiriklaste karwa wülja, et ta õpetajate seisusele kasu.asemel kahju on toonud." i. Tallinnamaalt. Tallinnamaa wiljade olekust  ?irjUtall üiM I7i'. Weske', kes seal Eestikeelt uurides ümber reisib: Lääne ja Harjumaa kartohwlipõllud  on külmast, mis 27. Juulikuu hommikul oli, kõik enamiste ära wõetud. Kõrgemad kartohwli põldude  kohad oli põud enne seda õnnetuse ööd närtsima pannud, nõnda et kartohwli saagist suurt lootust ei wöi olla. Põhjapoolsel Läänemaal on ka põud muu suwewilja kasumise kinni pannud. Ka Järwamaal nägin külmast närtsitatud kartohwli päälseid, aga wühem  kui õhtupoolses Eesti kubermangus. Muidu näitab  wiljasaak Kesk-Tallinnamaal hea olema. Tatrapõllud  on igal pool külmast rikutud. Mast. Riiast tulewad sõnumed, et seal jälle üks uus Lätikeele ajaleht, „Bals" (Heal) wülja saaba tulema ja kaks korda nädalas käima. Selle ajalehe luba on adwokat Aleksander Weber saanud, kes jo enne palju kirjasi Lätikeele ajalehtedes kirjutanud oli, keda rahwas hea meelega luges. PeeterLmrgist. Keiserlikud Majesteedid Keisri Herra ja Proua, on Peterburgist Krimmi poolsaare Liwaadia elama läinud. Keiserlik Majesteet on 18. Augustil Odessast läbi sõitnud ning 20. Augustil  Sewastoopoli jõudnud, kus ta oma Kõrge Prouaga kokku jõudis. Siit sõitsiwad .Keiserlikud Majesteedid  ühes K. K. Suurwürsti Paul Aleksandrowitshi  ja Dmirtij Konstantinowitshiga au- rulaewaga Liwaadia, ja jöudsiwad Augustil peale lõunal kella 4 ajal õnnelikult Liwaadia. Kõigekõrgemalt on Baroni proua Nexküll  v. Güldenbandt, meie auustatud lubernäri herra abikaasa, punase risti ordo esimese klassi auuristi rinda saanud. Peeterburgist tulewad jälle hirmsad sõnumed. Seal on 4 Augustil hommiku Keiserliku kantselei lZi. jao ülem, kindral-adjutant Mesenzew, kui ta jalutamas  oli, pealelangejast mõrtsukast pistmõegaga kahel korral rinda nii raskeste haawatud, et töisel päewal ära on surnud. Jumal andku, et kurjategijad pea kohtu alla langeksiwad ja Wenemaa auuks oma kurjuse palga kütte saaksiwad! Neid on kaks meest olnud, kes kohe peale oma teo ühe toreda tõllaga minema on ajanud, kelle ees hobusel hõbe riistad peal olnud. Nemad ise on kõige peenemas riides olnud  ja igapidi olnud näha, et nad rikkad herrad. Iga rahwa juurest käib ka lauljaid ja mängijaid Pariisi näitusel, kus nad teadawa aegadel kontsertisi annawad. Wene kontsertide juhataja  Pariisis on kuulus Nikolai Rubinstcin Moskwast, kelle juhatuse alla ennast 1 5)0 kõige kuulsamat Wene lauljat ja mängijat annud. Et ka Wene kiriku-laul Pariisi näituse peal tuttawaks saaks, on Moskwa kaupmees  Masuriu 10,000 pranki kümne Keiserliku palleilaulikule  reisirahaks kinkinud. Nii kannab iga rahwas ja tema auusad mehed oma rahwa auu eest maailma ees hoolt, ning selle järele peetakse neist siis ka pärast lugu. Oleme ühest weiksest rahwast kuulnud, et temal  ka jo õige ilusad omad laulud olla, aga ta hoida neid kapis ja laulda ikka peale üksiainult wõeraid  laulusi, nagu noor ööpik, kes warblase kombel sirtsuma hakkas, künni wana õöpiku laulu kuulis, kus enam sirtsumist kuulda ei tahtnud, weel wähem seda moodu edasi laulda. Peaksiwad ka meie maal pea seesugused wanad ööpikud laulma hakkama! Ka meie riigi walitsus on „Walitsuse Teadustajas"  ühes pitkemas kirjas Hommikumaa tülide üle aru teinud ja omad mõtted Berliini lepingu kauba kohta wälja ütelnud. See kiri räägib esite sellest, kuidas Hommikumaa tülid tõusiwad ja kuidas nad sõa alustuseni edenesiwad, siis San-Stefano lepingust  ja wiimaks Berliini kongressistsia tema otsustest/  Peale selle, kui Berliini lepingu tähtjama punktidest  on räägitud ja näidatud, et see leping Hommikumaa  segadusi mitte täielikult õiendanud ei ole, waid paljalt nagu üheks puhkamise kohaks pitka tee peal on, öeldakse, et Weneriigi usk selle tee peal käies tulewiku  kohta tema minewikust wälja sigineda. Selle pitkast kirjast tahame aga kaks kohta täielikult oma lugejate ette panna, sest et neist wälja paistab, kuidas Wenemaa walitsuse poliitika weiksema rahwauste kohta on. Peale selle, kui Berliini lepingu  üksiku punktidest on räägitud, öeldakse: „Wale oleks, kui nende kätte saadud asjadele liig suurt tähtjust  andma hakkaksime, aga niisama wale, kui nende tähtsust liig weikseks arwaksime. Meie ei ole küll ammugi seda kätte saanud, mis Wenemaa oma suurte ohwerte ja ühe nii auurikka sõa järele õiguse järel kätte oleks pidanud saama; nemad ei mõjugi õiguse pärast täitsa Hommikumaa ja Euroopa kasude kohta, kes palju enam oleksiwad wõitnud, kui praegust haiguse  olekut täielikumalt ja korralisemalt oleks parandada  katsutud. Berliini lepingu kaubal on ilma kaksipidi  mõtlemata omad wigased kohad. Üks neist, kelle üle kõige enam kohut tuleb mõista, on see, et kõik piirid (Türgimaal) sedawiisi on tõmmatud, kuidas  geograafia ja poliitika tarwitused seda nõudsiwad, ilma et selle peale oleks waadatud, neid rahwauste peale põhjendada. Keiserlik walitsus oli nende piiride määramist töise aluse peal käsile tahtnud wõtta, ühe aluse peal, kes enam mõistuse ja õigusega ühte sünnib  see on: iga rahwahulga rahwauste paljuse järele. See on üks alus, kes kõikide rahwauste edenemisele  nende loodusliku piiride sees täielise priiuse annaks" Edasi ütleb see Riigiwalitsuse kiri töises kohas: „Kui poolikud ka Berliini kongressi toimetused  on, ikka on nad uus samm wana tee peal, üks tähtjas uus samm, ehk küll kalli hinnaga wõidetud. Nüüd jääb weel üle, neid kinnitada ja neid nii ära seada, et nad wõimalikult edeneda wõiwad. See on lühema tulewiku töö." Soomemaalt. Keiserliku Majesteedi käsu peale on jälle Soomemaal uus linn asutatud, kes mere ääres Wiiburgi kubermangus seisab ja kellel Kotka linn nimeks on antud. Nagu Soomemaa ajalehed jutustawad, olla Soome maapäewast tehtud üleüldine wäeteenistuse seadus Kõigekõrgemalt kinnitatud. Wõeralt maalt. olitzMtd, et tema lepingukauba kirjad künni jxAugustini Berliinis wastastiku wälja wahetatud  pidiwad oleum, oli Saksmnaa see waht, kes selle otsuse  täitmise järele pidi waatama, ja ta on seda wahiametit  ka täitnud. Ehk küll mitmed riigid oliwad nõudnud, seda wahetust pitkemale Zvenitada, ei antud neile järele, sest selle muhelusega ühtlasi oli ka aeg kätte tulnud, kus lepingu kauba tähtjamad punktist ära pidi täidetama. Nimetatud päewaui oliwad siis ka kõik riigid oina lepingu kauba eksemplarid alla kirjutanud  ja wahetasiwad nad nüüd 3. Augustil Berliinis  wastastiku wälja. Üksi Türklane ei olnud weel walmis, aga Türgi saadik Saadullai - Bei Berliinis andis protokolli üles, et ka Türgi sultan Berliini lepingut  jo wasta olla wötnud. Muidu oleksiwad töised riigid ilma Türklaseta Berliini lepingu tingimisi täitma hakanud, nagu nimelt Jda-Rumiilia komisjoni walitsemist  käsile wõtnud n. n. e. Esimene Berliini lepingu  allakirjutaja oli Prantsusemaa president Mac Mahon 23. Juulil olnud, kus Waddington töiseks oma nime alla oli pannud. Siis oli 24. Juulil Itaalia kuningas Ümbert alla kirjutanud ja minister  Cairoli. Weel kirjutasiwad alla: Keiser Fran; Josef ja grahw Andrassy 23. Juulil, Keiser Aleksander  '!!. ja würst Gorsihakow 27. Juulil, kuningana  Victoria ka 27. Juulil, Saksamaa troonipärija  29. Juulil. Nõnda on iga riigi walitsejad oma esimeste ministritega igaüks Berliini lepingu kirjad  seitsmes eksemplaris alla kirjutanud ja on neid siis Berliinis töiste riikidega wastastiku wälja wahetanud.  Austria eksemplarid on Ladinakeeles kirjutatud ja ka Keisri aluskiri on Ladina keele. Inglismaa on oinad eksemplarid Jngliskeeles kirjutanud, Prantsusemaa  Prantsusekeelses, Wenemaa Venekeeles Prantsuse  tõlgiga. Wenemaa lepingu-kauba eksemplarid on punase sammeti sisse poogitud, ning pitserid, mis punasest wahaft, seisawad kuld karbikeste sees, kes omalt pool hõbe nööride otsas ripuwad, keda kullaga ja musta paeladega läbi on punutud. Karpide kaane peal on must Wene kull. Ka töised riigid on omad eksemplarid  suurema ehk wähema toredusega wälja ehitanud. Sellsamal püewal on ka Numääniale, Serbiale ja Monteneegrole teada antud, et leping kindlaks on saanud, ning on neile igaühele üks tõendatud koopia sellest lepingust kätte saadetud. Nimetatud würstiriigid  on siis 3. Augustist saani täitsa priid ja ei ole Türgi riigil nende üle enam ühtegi ütlemist. Kurjategija Hödel, kes Saksamaa keisrit püstoliga laskis ja keda kohus surma nuhtluse alla mõistis, on 4./16. Augustil oma trahwi kätte saanud,  kus tema pää otsast ära raiuti. Nagu töö, nõnda palk! —Töine sarnane kurjategija, Nobiling, on ennast haigemajas ise ära tahtnud tappa, sell kombel, et kääridega omi sooni katki hakanud lõikama, mis aga weel aegsaste tähele pandi, nii et haawast suurt wiga ei ole. TÜWMaalt. San Stefano juures on 3./17. August?! suur 'Wene soawäge de paraade oluud, keM palju Mrklasi Konstantinoopolist waatamas käinud.  Sellest paraadest on enam kui sadatuhat Wene sõameest osa wõtnud ja on üks wüga tore pilt olnud. Serajew o linna on 9. 21. Augustil Austria sõawäed oma kätte wõitnud. Lahing on wäga käre olnud, ning on Austrialaste poolt palju mehi lange nud, aga waenlase poolt ka niisama palju. Wene kaardi-mäed on 12. Augustil San- Stesanost ära Wenemaale tagasi tulnud ja on 13. Au gustil Odessa linna jõudnud. Sealt edasi sõites, on neid Moskwas ja muial tee peal suure hõiskamisega wasta wõetud, ning Peeterburgi linna saamad nad 31. Augustist künni 4. Septembrini jõudma. Inglismaa  saadik Konstantinoopolis, Layard, olewatWene saadikule  sealsamas, würsti Lobanowile, toutanud, et nii pea kui üks jagu Wene sõawäest Konstantinoopoli alt ära saab läinud olema, ka Inglismaa sõalaewad Konstantinoopoli  alt saamad lahkuma. Monteneegro würst on Türgi suurmesiiri käest telegrammi teel pärinud, et Türgr walitsus Berliini  lepingut täidaks ja need maad Monteneegro kätte annaks, mis selle lepingu otsuse järele Türgi riigist Monteneegro külge pidada langema. Türgi walitsus pidada aga ennast selle peale toetama, et kohaline rahwas mitte Türgi riigi alt ära ei tahta, ning neb sellepärast Monteneegro nõudmiste wasta. Kardetakse  seal sellepärast uusi segadusi tulemat. Serbia walitsus on Pariisi pankade käest 24 miljon pranki laenanud, et selle rahaga wiimasel sõa ajal tehtud wõlgasi tasuda.