K-OöiNN peenikese Dhw- ehk peenike M' pleksõela pleksõela  lastakse, kes wöijagusid piima sisse ei last Ott see -tbhtvS, chÄka- Nkst sõtkuma-, u et wsi - sisse'Mtt-Wättsb wSk? MM« jauV walja tulewäd: ' MöMV' kahawad sMuMist kulbiga' teha,' sest- et käega fotkumine «Vl arasolkida». Tõsi' kül>'kui-stba mMta- ja VSj«sA katkega- -Ohakse.-" Kuk Ma käed enne MkumM-chWti seebiga'-pühtM pestaksesiis M kattega fötkuMine parem, stst nettva -ftab MA «sittam- ja' vutteW-MK stest' Mlja- pigM tM»--uGesle selle teeb- paW lusikaM tackpL«Me'  wõp'-Wäärde strnatseksV ' Äleöldse teeb Mlju»'-'-sötkttMine' M- wee peale UMttstls Uhju»- Tahame'heaö-wM, istära- Nw-Mssäft-ksökest, siis peame-'MMmist Mwttlt  ettewAma^-ilmsi-',"es - sagedast Wet peale wÄame. Ott - Mi, -kseärttnO' Wwel > MM yHcke, siis- Nssakfe seda' pool''pKwa 'kulMs stisM, ehk mW week pMm, pattnäkse MM aMM ttenda MikU'' Oöi rrMa' sisse sl 'tule. ' Sõtkumine Mwb:--stda 'kasu- tooMa,M-Miss-MsdekM MMS N -Kevjau-d wöl seest -waljw ILHTÄab.' -" -' - Omalt maalt. Pernufl. Tutekahjust. MoWslämUb reede 12. Septembri!, lõuna aeal, oli meil jZM tulekahju, mis oma ärMutamise tüsd, WaMa tuulega ära tegi ning inimeM omadust tuhaks muutis. Seda puhku oti kahju jälle õige suur; nelli elu maja ja üks heiüs Mllt sü " KM'steist aga MMd Mlektthju Msümife' kassüs ülesäNtM, kMts Majade pöremehed, kes wäesed töömehed, Mtzko ukst oma kahju. KM mäjch üK uus D teiNs wana on ühe peremehe padalt ja ka WM kuur, teMa kõrwas waese lese maja jä WMlktft pottisftppa Maja mis tulekahju kastmise  kassas tuhande rubla eest olnud ükes- KMud. Meie Mapra tulekWumise seltsi wäptM-lMi  W tüki keeldH edastl minemast. Mu- UÜjade! oN kü! kaktused pealt mahapõlenud, SM stiMV seistwM OM Näk; heina kUur on WW heiMWa AaaW MHäpÄerM. SM MsU Mahest- msmt' köida on WF tukk lahti WMd? Selle raNe-'Maskata; «oid SW, weMfe Kui suUr 'stke- Nd« kahju olnud, dn Meel tea VM stM - - K o'ö lm eWrrt'e ko n w e r e ntsiW, oleks meil paar sõna-dMU olemad, ega teie seon''oMetiM pahakö ei''paste, kuk Usttkuke rapputame  ja ' ' armstd laske ' juhatajad ka koolitabad > kukkumast' 'Äesäpätame." Ssdst' A «vi meie Kl koi' pldrstMte trmMtstba, et'see st-st koolmeistrite süst - ön-/ et nemad' lsekeörkS WUwerentff'ei pestumaid see' wöib mõnest keifeff kohast kulla, agst Meie arwates' Mkõ see Wdlmeistritele «äga-suurKSkäsuks, km näd«a-hel  kokku tuleksid, naga lNti koolmeistrid' seda keewav', kellest seitungid ftttustaMad. 'ühe Wnwerentfl peal saaksid koöld sppetamise asjad  sügawam läbi räägitud sa öiendud; sest Okskk knnimene ei ole' strtt' ckäst- peal Ui?'tark, et temal MäiU õppimD taiMs ek oleks. Üks kvMmstek peab agst ka ise wjga M-ju juure öppiMa. Üks kaema j kui teMa ikka wet saad tösteÄd, äga mast' aluste söonte läbi ettaM suUte ei Äle/ MwUb W- Wks äka, otse neUdafstMtUti pestV' ksob- Mekßtek Wa öWMa sa seda MoG?ad agst konwereKtssö teha. EM lättk koolmeistreb kokko ei Mhä aega Miitmst, W Wd säälk mitte kstfü U fastks ; aga konmekentsid peamad ühel aeci! peetud saama , köök- MeiWl aega öU, see on kooli waHe aestk. Löõdame siis, et ka Petno maakonna rld ettetulewat fuDel koNwerentsi saamad pkhstma,  ega eneätele laska katik kdolmeistrktest häbi teha. Mis' siin oleme oöwud, armad kasuwennad, seda okewe föbrakikult teile öW nud; ärgo sagu keegk selle üle IWaM Lsewa õnnetusest. Otse küi reeja ratta surm teeääres, nenda laewadel Mere pesi!. Augusti kuu 16. paäwäl, hdmikü kesto Ä aeak, on wali torm wene kaewa „Rõfälle",  kaptem Soerensen, mis ühe ladungi MMtga õli Riga minemas, KiWv saate jüitre rMKa ajanud ja ära purustanud. Lühskeüe  äeg enne seda , 10. Aug. s. a. senna asutud abi paat'il, on fee õnneks läinud, Me Mliöa iluta ga laewamehi, käpteini ja 4 ma- Mst We surmast ärapäästa ja nri pea küi 315