minna ja et luggu sesuMune/ fepärrast on Saksamä  poolt tarwitaw kast antud, et sured tükki  d jälle/patkaMde peale peawad. pantud sama»  Wässamme-Maris lähhäb eddasi ja kõik katsumine neid waigistatza, on Ka Lstonis ja Marseilles ei õlle parremat luggu. Äitawist, Märtsil. Nende Aa zogyi on smma kgne pealt ärralükkanud ja nlmmetud  päewal parrast lõunat kells pool kolm eddasi  läinud; wessi olla 5 jalga ülle parraja seisuse. - - Ber Unist, 14. Märtsil. Parisist antakse teada, et rigiwMitsuse zarrel andmise peale föariistade rahho tehtud ja et mässajad meel mõnda lubba otawäd. Dmmetige walmistakse möllemilt WW ühH sure tapluse wasto. Berlinist, 16. Märtsil. Prantsuse rigi wällitsus on Saksama wallitsuse käest pikkemät  aega pallunud essimese söa kullo makso termini PÄH) 'mis neile ka lubbatud. Papist qsjad wanna wist. Ulshlri mässamine  minna igga päwaga suremaks. Lod on i st, 1 6. Märtsil. Wanna keiser Napoleon  on Inglismaal ja käinud kord ka Inglise  kunNingana! wöersts. Pern omaalt. Kurri töö. Selle ku 16/ M päewa össl on Jäärja mõisa haggana kuur kõigega/ mis seal sees olnud, ärrapõllenud.  Kange torm ja marro andnud tüllele hoogo ja hirmus lumme tuisk Matnud Mda kohta kinni; ja kust tulli senna sanud? kurja iyniMese kätte läbbi, scdda tunnistawad weikese  sapa jäljed,, mis kuri jure ja sealt jälle taggast külla pole läinud. Zummal, kel silmad, kui tullelegid, on ka sedda kurjateggiat näinud sedda kurja tööd teggewad ja ei sa tedda mitte nuhtlematä jätma ; saab ka lemma kurja tööd orymal aeal päewa ette toma.  Kas so ihho ei wärrise, kes sa sedda kurja tööd õlled teinud ja kas sa ei karda Zummala karristust? Mõtle omma wiimse otsa peale! R ootsimaa!t/18. Märtsil. Stokholmi ja kõige Rootsi rahwal on suur kurwastus ja leinamine, nende kunninga proua Luise Ma siit mailmast dmma iggawese rahho sisse arra läinud» Ta on sündinud 5. Augustil 1828. Mõistatus. Mind kaupmees wägga tarwitab Ning. saggedast ka arrutab: Kui mul sappa lissad ja. Siis järwel moid mind Larwika- Kirjawastussed. A, N-i T. Tänname piible pühha sönyumite eest, sawad tullewa kord Lullema; agga laulusid ei wöi meie omista  pissükese rumi parrast mitte prukida, pealegi weel, kui nad pMad on, järtawad teiste asjadele pissut rumi järrelk Teie teised kirjad, mis hiljem?saatsite olleme ka kätte sanud, peawad agga nattuke otama, sest neil on weel.muud jahwätest  ees. / M. K. S. Nore rahwa raiskus ellu ülle tullewad wägga raskedkaebtused, neuda, et meie neid ennam ei tahya prukida; sest meie ei wöi neid parrandada. Katsuge feddä ühhel teisel wisil tehhä. ,—U. J. Tänname, et meile sest ollete teadust andnud ja kurwastame wägga selle ülle, et eesti rahwa seas sesUggusid pahhuraid mnimesi on, kes teise kahjust römu tunnewad. Leiate jubba tännasest numrist. Intressi pabberid. Rigas, 17. Märtsil 1871. Sprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. rubl Sprots. rigi pankpilletid .......... ,/ I. jau wöidopabberid............. 144 „ 11. „ „ 140 „ Liwima pantkirjad ülles ööldud.... „ „ . . „ ülles ütlematta . ,, 103 Wastaja Redaktor: C, F. LorenZsonn. , Sensuri polest lubbatud. Rigas, 13. Märtsil 1871. Teadaandmised. Perno wogtei koWus annab seläbbi teada et selle kohto mõistuse ja rae kohto palest 24. Oktöbril  minnenm aasta, M 2237 al antud lubba järrele  pottisseppa meiftre Aleksander Simonsohni pärrält 2. Perno-Ria allewi kwartalis seisaw puellamaea,  ki iae selle parralt körwaliste honetega Wölgade pärjast amwalikult peab ärramudud sama ja Me mälMpakkuMe terminid 21., 22. ja 23. Juuiku päewade peale s. a., ja neljas ning wr? mane termin agga, kui sedda peaks nõutama 25. Juni ku päewa peale kinnitub, mis parrast siis kõiki neid, kes sedda maea osta Lahtwad, nimmetud  päiwil ja iggakord lõuna kello 12, üllemal nimmetud kohto ette kutsutakse omma pakkumist ja Mepakkumist pakkuma, ja siis otama, mis jurelMW  polest saab möWetud. Peruus, mogtei kyhtüs, 19. Märtsil 1871. Oberwogt Brakmaim. M 24-3. SiMrtär v. d. Bõrg. 3