põlle se mitte walle, km. ütleme, A WWngkU sülla- ehk Marga kellega' ühhe rahwa tarkust, ehk temma tarkuse eddasi samist ja iggatftmist,  selgeste ärranähha woime, kui suur ehk raske ta on; ilma et meie nendega lahhemalt  koes olleme olnud ehk nendega jutto aeanud.  Wadake, lmssH- ei olnud e«ae sealatse''We»»e rahMsl ühtegi-seitungi, agga. minnewa aasta olla nad rahha kokko pannud ja seitung hakkanud, chk M kmgist pool ssdda luggejat hakkatuses olnud, naddaM. kaks kord wälja tullema; agga se sasks tttNeb-:k««s kord naddalas wälja; jo neil siis luggejaid on, et kullo maksetud saab, muido ei woiks ta eTsda. Lähme nüüd kord latti rahwa jure ja watame  kuida nende seitungi luggemisega luggo; kas neil peaks rohkem ollema, kui eesti rahwal. Sedda kidetakse, et nemmäw-kaugel meie ees peawad ollema ja se näitab ka tõeste nenda ollewad; neil söldakse W künni 11 tuhhst seitungi luggejad ollewad ja arwatakse saea mehhe kohta üks seitungi luggeja. Kui se nenda tössi, et seal ni rohkeste seitungide armastajaid  mehhi, siis ei prügi meie ennam laiemalt otsida egga urida, kui kaugel nad meie ees, siis on arro warsi käes, sest seitungid  on jo möet kellega-'mödaM-e. Kui Eesti seitungidel ülleüldse 3090 künni 3500 luggejat, siis on se jubba wägga rohke. Kust se siis tulleb, et nende luggejaid m pissut  on? On seal seitungid issi woi rahwas süüdlased? Seitungist' on kaks, kui üks hea ei õlle, siis wötko teist; agga ni paljo kui teame, ei kaeba kummagi selle ülle, et luggejaid liig paljo õlleks, et ei sudaks lehti nende kätte murretseda; siis näitab kül sü rahwa kaela langemad; wabbandago ta ni paljo kui tahhab, agga se ei jõua tedda süüst puhtaks pesta. Meie kuleme kül mõnda wabbandamist, kus peale julgeste wöime Vastata: tühhmjut! Issiärranis lükka takse selle süüks: ei olle rahha. Noh, olgo peale, meil ollid nüüd waesed aesd,--kus Leiwa palluke kallist rahha maksis ja kel suur perre tagga, sel teggi leiwa murre kül pea kirjuks ja -koht piddi ka wahhest wähhemaga  leppima ja mannad hawad wallutawad praego weel, mis ka ni ruttu ei parrane; agga mikspärrast toidab rahwas ni hulk kõrtsmikust? Need mehhed makfawad keik kallist renti taht- wad issi ka elloda za kelle käest tulleb se kõik kokko? Meie armsa Eesti rahwa käest! ! Wöttaks iggamees nadõalas sutäis wina wsihhem,  õlleks Postimehhe hind käes ja temma terretakö lahkeste, könneleks mailma sündinud tzszust/' mahhedaste, teeks , süddamed xeõmssks'sa  unni õlleks siis raske--päwa ts peale paljo rahholikum ja maggvsaM. - /Auhtud/sa teisel pawal kMaMehhega kokko, wM-Lemmale ka Mmtma asjust könnelsda; woid öölda, mis sea! ja seal sündinud, kuida seal ja seal asjad lah-Mv.;.agga ilma Postimehheta õlled ja ellad kottis, sa ei tea.kellegistkll Ja meie eL M «M-, Mikspärmst ttahhsb Eestirahwss LelsO"tagga köttdida,' «ago- ei oskaks 'La- issi SMM-ate sedda nõuda, mis tal ta ello kulluks ja kassuks tarwis lähhäb. Mikspärrast tahhab  La -tMtettSemduse al ellada, sest Largsck rahwas nimmetab tedda' rummalsks, laesakö ja Ms. Nimmed«sh Mk üsna hädda pealt ckulstada»- Kui «ehhed, - kes teistele eel Märgiks, peawad ollema, nags koolmeistrid, kirriko-wSörWÜKdrLd, wallawannemad, kohtomehhed jaMsud aWWetnikud,  omma tog-uksed Postimeeste eest kinnipannewad  ja tzÄd, sisse ei lasse, mis peawad siis teised teggema? Meie peame Lggaüks, kes meie Jummalast ammeti peale seatud olleme, ommas kohtas swma rahwast püüdma-ergmdads,  tarkuse tee peal-eddäsi ruttaks, ja km näeme, kus nad taggafi jamas, takka lükksmG egga kotti pähhä toppima» Tänno JuMMaIÄ-e, on pÄmedus ja tvMus kül mõnMMMnnas kauniste kahhanmud ja selge päwa walgus paistWS - aggs siiski jäeb. wech kMalt sowida» ' s . . Pallume separrast Äeitega mitte urtada egga Meie ülle kohhut meie peame töt ütlema,  se. meil paljo rõõmsam MM olnud,- kita, Eestirahwaö. kaugel teiste ees on» Seitungid kaebawad teis peale ja ütl-eNsd teid liig kerged ollewad igga teise rahwa wasts; separrast tahtsime teile wennalikult öölda: ärge jätke sedda laemdust omma Made Male, näidaks, et ka teie seitungi armastajad ollste ja sesug^used, kes mitte kommistades eddasi ei astu, waid kes kindla samWudega omma teed könMwad; kes ei prügi häbbiga, et teiste 58