agga sanud ellusalt koea, ja kchhe.Widud pms pallawa sauna, - sea! wihheldud läbbi, pois sai terweks ja ellab praego weel. Nenda kannatab Jummal tallorahwa rummalusega ja teeb immet ja hoiab ja kaitseb neid, kedda ta ommale wallitsenud; saab üks saeast terweks  , siis ussuwad, et keik terweks sawad. Otse nendasammoti prugitakse aadre ja kuppu Laskmist ka igga többe wasto. -Zah! usk aadre ja kuppu laskmise peale on ni'köwwa-et'ka terwed ennestele adert lassewad laska. On ta aasta möda Minna lasknud, kus ta põlle adert lasknud, juhtub tal siis nattuke wigga ollema, ütlev ta kohhe': se haigus tulleb sest, et Ma wimasel aastal põlle-adert, lasknud. Nenda on luggo meie armsa Eestirahwaga, ja egga sa nende luggo enne parremaks min«ema,  enne kui nende'enneste seas sesuggused mehhed kaswawad, kes WMna plmmedust Wihkawad ja walgustarMaStawad ja keige rohke»  Woiwad meie armsadMallawannemad sedda headsemet külwata» Zummaponnistago nende tysd ljs lasko keik head tööd hästi'korda MMM.'" Ommalt maalt. Peruust. aewade Möda läinud 1869 aastal on ülle üldse 92 laewa meie saddamast wäljaläinud 89 ladungiga  ja 3 pallastiga. Kaubad, mis wälja widud, on 356,913 puda 35 naela linno, 23,494, .puda takko, tsetwert linna seemnid, 12,207 tsetwerti odre, 1,783 puda 20 naela ellajate konta, 3708 rubla eest mitmesuggust  muud kaupa, mis kõik ühtekokko 2,610,289 rubla 40 koppikad wälja teeb. Sissstodud kaubad on: 204,849 puda 38 naela sola, pütta heringaid, 105,530 puda 20 naela kiwwi süssa, 11,030 puda 31 naela seppa -rauda, 2,570 puda 4 naela wallamise rauda, 2,835 puda wärwi puud, 27,829 rubla 30 koppiko eest mitmesuggust muud kaupa ja selget rahha 51,930 rubla 43 koppikad. Kõik sisse todud kauba hinnad on ühtekokko 149,234 rubla 62 koppikad. Essimene laew tulli 1.-Aprillil meie saddamasse  ja wimane läks 16. Detsembril meie saddamast wälja»> Mi»Newa' suremat ja «iis4MähheMat laewa Meie sadtzamas  talli korteris, ja se lalwe on> ülle pea kümme, pissokeftb ja sured-kokko». ' sK ron o p a b'b e rits Ämbe r W a tzh tzkusest)  könneleb Tallinna seitung'M . 14, et rigiwölgade kautuss ksmmisfion sedda teada annab', et temms essimesel Märtsil se aasta, neid wie pwtsentist"kronv laeno pabberid, mis aastal kahheteistkümne aasM peale «Aja antud, jackelle aeg nüüd täis on, ue pabbMte wasto ümber rsahhetab, Mis jälle kahheteistkümne  aasta peale, se on 5» Märtsist. 18W künni Märtsi ku. pawani- 4882'MtaMtV. Ümberwahhetus sünnib agga et wanna pabberid senna sadetakse, kelle wasto.siis ued Me 'antakse» ' sP ärris m a de  PärMmade  kaadrite arro onmöda!'läinM aastal jälle' hea kammalo täis suremaks ckaswanud» Tänname auliko Strüki herrat, kes; selle polest Ria seitungi wä!jaandjatele sönnuMid saatnAd, kust meie neid ka ommale ommandame. Kirri on nenda: „Nende minnust 23. Märtsil 1861 awwalikult teadaantud sönnumite jure, Mi paljo porris mõisnikud tallorahwale maid pärriseks  ärramunud, on sest sadik jure tulnud 7335 talert 43 krossi; nenda et praego ülleüldse  103,490 talert 44 krossi ehk adra maad ehk 26,74 protsenti keigest müietawast  maast , tallorahwa pärris omma on. Neist on 101,554 talert krossi 15,371,146 rubla 96 ksppikaeest müdud ja 1935 taaldre krossi hind mitte üllesantud.  Watame nüüd, km kaadrid iggas  makonnas tallorahwa pärris ommaks sanud.  I Lättimaal: Ria makonnas ülle 11 kihhelkonna  6,481 talert Z krossi rubla 64 koppika eest ja 410 talert krossi ilma hinna üllesandmata. Wolmsri makonnas ülle 12 kihhelkonna 26,226 talert krossi 4,124,064 rubla 64 koppika eest ja ilma hinna üllesandmata 354 talert 71 krossi. - Wönno makonnas ülle 13 kihhelkonna  8,040 talsrt krossil,l2B,B7l rubla 15 koppika eest ja ilma hinna üllesandmata  58 talert 24 krossi. Walgs makonnas  Ülle 9 kihhelkonna 7,936 talert 88^/112 43