allandliko kirja läbbi teadaandmist wastowötnud ja 26. Zanuaril s. a. kõige kõrgemalt armolikult  lubbanud, et se wöib sündida. Peterburgist. Tolli-rahha on krono mödaläinud 1872 aastal sissewötnud, kuida kassa minister sedda üllesandnud 54,358,34! rubla, se on siis 5,678,982 rubla rohkem, kui 1871. Kui sealt siis mahha arwatakse mis tollimaeade ammetid makswad 2,577,766 rubla ja piriwahhid 2,766,966 rubla, siis jäeb weel selgeks rigi kassa kassuks 49,613,741 rubla. Komeet wenus. Targad täht-tundjad,  kes tähtede teekäimist nisamma ehk weel parrem teawad, kui Postimees omma teed tunneb,  ütlewad, et komeet wenus aasta! 1874 Nowembri kuu 26. päewal päikese ette peab tullema. Nüüd tahtwad targad mehhed omma tarkuse Lee! wee! üks hea pik sam eddasi sada ja sepärrast !äkkitakse mehhi iggale pole, igga maa jaggudesse, menusse mödaminnemist päikesest,  tähhelpannema, kuida sest ka jubba enne olleme könnelenud. Sedda tähhelpannes, et ka Saksa- Prantsuse- ja Inglismaa ommalt poolt mehhi tahhab wäljaläkkitada ja nimmelt põhja polise maa ilma jao peale künni surest maailma merrest sadik ja lõuna polise maailma jao peale kuuni India merrest sadik  tahtwad  meie mehhed wanna mailma jaggo omma holeks wötta ja nimmelt nende maade sees, mis kõige ennam Wennema wasto langemad, Petropawlowskist, Nertshinskist ja Orskist läbbi künni Musta merrest sadik. Saea aasta eest, Keiserina Katharina U. wallitsuse aeal, on ka Wennema astronomid wenuse mödaminnemist  päikesest, tähhelpannud ja nüüd tahtwad sedda teistkorda tehha. (N. Pr.) Meie sure ja armolise Keiserina reisist,  könneleb „Wa!l. teadaandja, et suur Keiserina  omma Suurwürstliko lastega Wladimir Aleksandrowitshja Suurwürstina Aleksandrownaga  ning omma liggi sõitjatega, keiserliko lossi minister, kindral-adjutant, krahw Tdlerberg,  kindral-adjutant würst Barjatinski ja teistega, kes nendega liggi sõitsid, kalli terwisega  2. Märtsil öhto kello BV4 Wiertsbolowi jõudnud ja öseks senna janud. Teisel hommikul  on suur Keiserina Suwalki kubberneri herrat, kammerherr ja wirklicher Staatsräth Golowini armolikult omma juttule wötnud ja kello pool ühheksa eddasi reisinud. Pleskust. Ministeriumi lubba. Plesko kammeralhowi kohhus annab sealt maakonna  kõhtudele teada, et rigi kassa mmisteri  um sedda lubba andnud, senna makonda teewee  jomise maeasid assutada, kus ka külma toito sada on, agga ühtegi kanget joma aega, kelle sekka ka öllut arwatakse, ei tohhi seal sada olla. Sesuggusid tee jomise maeasid assutada, põlle raske, egga kirju assi, osta ommale pissukese  kaupmehhe lubbatäht ja senna körwa üks poe-pillet, mis ühtekokko umbes 51 rubla makswad,  assi tehtud ja lubba antud. Sesuggusid tee jomise maeasid woib igga seisuse mnimene assutada ja ka iggas kohta ilm kellegi käest lubba küssimata, nikohhe assutada, kui agga üllemal nimmetud pabberid ehk Dokumendid on lunnastatud. Annaksime Eesti rahwale ka sedda nöu, kõrtside assemeke tee-wee jomise maeasid assutada; agga kahjo, meie rahwas põlle tee-wee jomisega weel harjunud ja sepärrast  tahhab se essiotsa nattuke raske olla, neid sellega harjutada. Wenne rahwas armastab heamelega tee-wet, kui siis sesuggused tee-wee jomise ma ead lahhedal, siis koggowad nad senna kokko, aeawad seal maggust ja lõbbusat jutto ning jowad seal jures klasi kaks, kolm ja wahhest  ka rohkem tee-wet ärra; pea jäeb seal jures  selgeks ja koht saab täis. Peaksid meie rahwas ka kõrtside körwa, woi parrem weel nende assemele, tee-wee jomise maeasid as su tarna  ja siis, kui aeg annab, seal koos käima, külla mehhega jutto aeamas ja omma aega wiitmas, kus ka omma klaas tee-wet süddame kinnituseks woiwad ärraprukida. Meie sowiksime  wägga süddamest, et meie armas Eestirahwas,  kes nisamma omma palle higgi sees omma leiba jowad, wina jomist tee-wee jomisega wahhetaks. Penfttst. Koggokonna wallitsuse otsus. Mitte ükspäinis seal, waid ka siin meie jureö ja meie armsa Eestirahwa seas tikkub  wina jomme ennam kaswama kui kahhanema,  mis issiärranis noorde meeste jures nähha. Pensa kubbermango seitung juttustab sealt 114