sM olli kaunis rohkeske nahk köttisi, Mis igga pUw piddid täidetud sama» -- Pange tähhele:  148,999 kolmenaelast leiba, 122,400 naela risi ehk krubi tango, 595 härga ehk 122,490 naela sea pekki, 17,289 naela sola, 14,499 wakka kaero, 7,209 puda Heino ja 28 tuhhat topi wina. Kõik mis siin praego olleme nimmetanud, sM igga päine jaggo; se piddi igga pääw seal ollema ja selle murretsemine  on ni kaua suurt tülli teinud, kui raudteed löhhutud ollid. Ni pea kui need jälle korras olnud, läinud assi wägga hästi. Bordoost. Rahwa tahtmine. Mis Prantsuse rahwast öiete arwata, sedda arro meie ei sa. Nad on nüüd küllalt näinud, km õnnetumad nad smma söa-lahhingites olnud;  ja kui paljo linnast ja maid Sakslased nende käest ärrawötnud; kui paljo mehhi se sodda neil maksnud; tui paljo tappetud ja wangi wöetud, agga weel ei tahha nad rahhule jäda, weel urrawad nad ja tahtwad, et werrewallamlne  peab cddasi minnema; mingo Md metsa, omma tahtmisega ! Kuida loeme seitungides?  Bureau Hawast tulnud telegramm Bordoo ja seal seisab: ..Rahwas koggunud hulgalt sure teatre maeasse kokko, kus selle Me suurt karra tõstnud, et söariistade rahho tehtud ja tunnistanud selle poolt, et wallitsus peab jama, kuida se tännine olnud ja sodda peab eddast petad sama. Olla ka enneste kestest mehhi wallitsenud, kedda Gambetta jure tahtnud sata, sest, mis nad praego nõuks wötnud, temmale teatama. Arruto rahwas koggonud linna üllema maea ette kokko ja olla seal omma süddant walja puistanud; linna üllem lasknud neile öölda, ta ei olla mitte õige terwe ja sepärrast ei wöida ta mitte wälja tulla. Rigiwallitsus olla Parisist 15. Zanuari! kaubaministre käest telegrammi läbbi sönna sanud, selle eest murretseda, et toiduse krami ja nimmelt wilja ja jahhu ni ruttust kuiwöimalik, Parist peab murretsetud sama, kus sedda wägga häddast tarwis. JngkisMKttlt. Söariistade rahhust. Kõik seitungid terretawad noort söariistade rahho sure römuga sa arwawad feläbbi 7a söa otsa pea näppude wahhele tullewüd ja sü- red-tükkid waggusi jäwad. Ml kombel ja mis tingimisega Saksamaa omma taieste ärrawöedetud  waenlasega rahho kaupa teinud ja wee! tehha tahhab, ei õlle mitte liig, waid wägga õddaw ja sõbralik. Prantsuse riik ei õlleks smmas kõige suremas haddas, mitte pavvemmd  ja koyhasemaid tingimesi lo ta egga odata woinud. Inglise seitung «Times" arwab sedda tõeste tõe ollewad, et Prantslane kõige nende tingimestega, mis temma wöitja jubba issi omma parrast ni wastowötlikuks teinud, km lal woimalik, rahhul ja wasto saab wötwa. Prantsuse sadik Londonis, on ni kohhe kulutanud, et kel wilja, jahho ja Msa on, neid Dieppe sadaks, kus Prantsuse rigiwallitsus  ennast selle wasto walmistanud, et neid ülles ostab; sest leiwapudus, issiärranis Parisis,  on suur, et kui ruttust abbi ei sa mur- siis nälg omma leikast hakkab kokko kogguma. i HispsKiaWÄMlt» Uus künningas, kedda Hispania rahwas hiljuti Jtaliamaalt said, on nüüd seal ja ka omma ammetid hakkanud,  kellest ommal aeal jubba olleme könnelenud.  Tänna tahtsime mönni sönna weel sest könneleda, kuida ta omma koddust ell o ja maeapiddamist seadnud; tahhab iggapiddi oddamalt  läbbi aeada ja rigile mitte suurt kullo tehha, sepärrast olla ta paljo mehhi kunninglikust  tenistusest lahti lasknud, kes muido rigi rehnungi peale ossanud priskeste ellada. Wöis meestel kül nattuke wastomeelt olla, agga kunningas  ei õlle pikka jutto aeanud, maid ühhidelt  öölnud: „Tännan teid wägga teie tenistuse  eest; on mul häddast teiega politika asjade  ülle noupiddada, küllab la ssen siis kusüda;  sel korral on mul ministrite nõuandmisest küllalt.^ Wimaks wee! nattuke temma maeapiddamisest.  2. Januaril olla ta omma kunningliko lossi peal ellama läinud ja teise! päwal lasknud ta kõik suredtükkid lossi eest ärraweddada ja seestpolise wahhide arru künni 50 mehhe peale wähhendanud. Kunninglikus laudas ollid muido  24 innimesele laud kaetud, sealt lükkanud ta 20 ärra, paljast nelli janud järrele ja põled  toad lossis lasknud ta Vinni panna, mis ta B tahta prukida. Sõidab ts kohhegile 52