asjade tallitaja minister Samara rahwa hädda kergituseks sealatse kubberneri kätte 50 tuhhat rubla selle kässuga saatnud, sedda summat rahwa puduse järrele neile ärrajaggada. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Ministrite wahhetus. Ministerpäräsitent krahw von Roon, kes pari aasta eest würft Bismarki assemele  politika tõlla pukki peale istus ja malli  tsuse ohjad kätte wõttis, näitab sest ammetist tüddind ollewad ja tahhab ennast lahti palluda ja sedda weel enne tehha, kui maa päewa liikmed  sawad kokko tullema, rigi asjo tallitama, ja arwatakse, et würst Bismark sedda ammeti  d jälle omma kätte saab wõtma. Siis olla se ka tõeste, et kassaminister Kamphausen, kui wiitsepräsitent ministeriumis rigikantsleri tallitawaid  asjo muist omma talli ta da saab wõtma.  Krahw Eulenburg, kes kõige wannem minister ja sellepärrast ka lähhem ehk essimene õigus, selle ammeti peale olli, on omma essimest  õigust teiste holeks andnud, sedda olla ta würft Bismarkiga enne kõik . läbbi räkinud ja mahha teinud, et kõik nenda.peab minnema. Nüüd arwatakse, et se aeg jälle on tulnud, kus kõik omma korralik» ollemise sisse saab minnema ja kõik ühheS meles omma teed käima,  ning mis wasto oksa näitis ollewad, kõik öiendud sawad. Keisrite lahkumisest. Wanna keiser Willem on 11. Oktobril Austria keisert Jummalaga  jätnud ja nende lahkumine on wägga süddamelik ja täis armastust olnud, ja sealt on temma Niederlandi printsi Pridriko jure, Muskau lossi peale, wöeraspeule läinud. Esmalt  on wanna keiser omma reisi plani nenda seadnud, et temma olla tahtnud Winist otse Ratibon hertsogi jure Raudeni lossi peale wöeraks minna. Parrast agga, kui prints Pridrik tedda ennese jure olli pallunud, jätnud ta essimest kutse kohta wimaseks. Ta tahta parrast hiljem, kui aeg lubbada, kotto ükskord senna minna ja omma lubbamist täita. Tarwitawad  asjad kutsuda tedda esmalt prints Pridriko jure. Austriamaalt. Surest wöerastest. Siin ja seal on nüüd römu viskamist selle ülle kuulda, et wanna Saksa keiser ja würst Bismark Wini linnas sure Austria keisril ja temma üllematel wöeruspeu! on. Kõikide silm näud kulutawad römu ja rahhul ollemist ja sedda on ni üllema, kui allama suggust nähha. Ka kerser Prants Josep on ses asjas wägga mehhiselt tunnistanud, et asjad temma ja Saksa keisre wahhel kõige parremas korras, egga sedda wähhemat põlle, mis asja peaks pahhaks teggema. 58. Oktobril olnud öhto suur piddo teatre mäng, ükski neist kutsutud wöerasteft ja suurtest meestest ei olle pudunud, kõik olnud platsis. Kõige ennam on würst Bismark immestelledes tähhelpannud, et kussagil,  suurde meeste seltsis, kus ta nendega ühhes olnud, middagit õlleks ettetulnud, mis temma wasto õlleks olnud, nago ta hiljoti Prantsuse poolt näinud. Temma ja krahw Andrassi wahheline ollemine, on kõige suremas  söbruses iggapäew mödaläinud. Saksa politik maggab praego rahholist, egga mõtle mu peale, kui agga: ..Kui suur on meie wäggi, ni pissut on meil tahtmist sedda prukida." - Sellega tunnistaks?, et nende kõige surem room on, igga ühhega rahhus ja sõbralikult ellada, egga mitte tüllis ja werre wallamises. Ka pühha issaga, kes Saksa keisrile ni mitmel kombel melepahhandust teeb, püab ta rahhulikult  läbbi ajada, ja temma nõdrustega kannatada,  egga arwa sedda heaks, wäe ja wöimusega  temma peale minna ja kurja kurjaga kätte tassuda. Jtaliamaalt. Politika asjust. Romast  kirjutakse Neapoli seitungi läbbi: „Po!i-tika  taewas hakkab pilwesi ütlesajama. Ei Wournier sa Roma linna egga Nigra Parist ennam taggast tullema ja ka herra von Kortselles  peab omma ammetist ärrakutsutud sama, sest et temma kül wägga hea katoliiklane, agga ka weel liig wägga Thiers'i söbber olla. Saab Heinrich V. Prantsuse troni peale, siis saab otse nisamma wähhe Jtalia sadik Parisis, kui Prantsuse sadik Romas, kõige wähhemast kunninglikus  lossis ollema. Pühha issa lossis ei loveta sealt ka suurt wälja tullema, sest et temmal  omma rigi seespolise waenlastega suur 362