nud. Mõlemad peremehed olid: Jakob Diedrich  Nagel, sündinud 3. Augustil 181?. ja Diedrich Emil Rodde, sündinud 21. Webruaril  1837» Noorem peremees Rodde, jäi pödduraks ja piddi seepärast wäljamaale tohtri alla minema, kust tema, umbes, meie ei woi selgeste öölda, kahe aasta pärast terwe tagasi tuli ja siin oma elokortert kindla põhja peale säädis, laskis maja iluste äraparandada ja uendada ja kui oli sisse kolinud, andis sebradele  selle rõõmu pärast ühe sööma aea, et Jumal teda nii kaugele oli awitanud, ega möttelnud selle peale, et surm oma wikkatiga ukse peal seisis ja sisse ähwardas tulla. Warsi pärast pidu sööma aega sai ta kopso tobe ja kui see teda kümekond päiwi oli piinanud, kustutas surm, peale selle, kui ta neli nädalat  sääl korteris oli elanud, ta elu küünalt. Wanem peremees Nagel oli sööjat keele sisse saanud, mis teda keelanud seda wähemadki toitu wötmast, reisis prohwessori vr. Bergmanni  nõuandmise peale Tartu, kus sööja keele seest wälja leigati, aga just kolm nädalat pärast  Rodde surma, oli ka surm tema el» küünlakest kustutanud; nüüd oli kuntor ehk kauba maja waene laps. Mõlemad olid ometige  palukese otsas, et mureta elada wöisiwad, aga pääwad olid täis, et siit ilmast pidid äraminema; kõik linn leinab neid ausaid mehi taga. Nende asemele on jälle peremehiks walitsetud  herra Borgeest kes sääl, meie ei tohi öölda, kui kaua raamatu kirjutaja (Buchhalter)  on olnud, üheks ja ärasurnud Rodde wanem wend Carl Aleksander Rodde teiseks, kinnitatud ja nenda lähäb siis asja talitus ses wanas ja kindlas kauba majas oma soodu edasi, ega pole nende surma läbi takkistust olnud. Peeterbllrgist. Seitungi de kära. Peeterburgi seitung ..Journal de St. Petersbourg"  kõneleb omas tänases numris Londoni seitungi «Times" telegrahwi sõnumite üle, kelle järele Austria-Wenemaa seletus, Türgi sääduste  üle, olla tühja läinud ja kidab, et Türgi  asi üks seesugune asi olla, mis kõige Eüropamaale  putub. Kõik Eüropa, see on: kõik Eüropamaa rigid ja wallitsused olla, kes ühes wöida Türgi tüli asjo seletada; Austria ja Venemaasse putuda, see asi kõige rohkem, -ei woida aga omast Mäest midagit teha, waid peawad teiste riigidega asja läbi rääkima ja nende Otsuse andmise järele tegema. ' - Suure Msjestäti rei sist toob „Wal. tääd." alamal seisawaid sõnumid: Nimetatud  seitung ütleb Liwadiast tslegxahwigck neid sõnumid saanud olewad, et suured MOjestätid,  Keisre Herra ja Proua wembril, lõuna kello k 2 Liwadiast wälja Sewastoposli  sõitnud, et säält Losöwo-SeWastopooli  raudtee kaudu jälle Peeterburgi tulla. Peeterburgi linna peawanem on linna kodanikudele  oma soowimist täädaandnud ja ste olnud, et tema heamMega soowiks, et linna kodanikud suure Majestätide wastowõtmiseks 22. Nowembril majasid kenna plagudega ehitaks  ja nimetatud pääwa õhtul auu-tuledega linna walgustaks. ordeni pidu. Peeterburgist kirjutakse 26. Nowembril ..Wal. läbi-, et George ordeni pidu pääwal, tali palee saalides  suure Majestäti ligi olemises jumalateenistus  ja paradet nimetatud ordeni üle ja söameeste  ordeni märgi Üle, peab peetud saama» Paradet peab, kuida wene inwalide tääda annab, Peeterburgi maakonna kaardiwae kommandant,  kindraladjudant Bistrom, komman- dirima. George saalis peetawat paradet peab kindraladjudant  würst Swatopolk Mirski kommandirima.  Wappeni saalis saab keiserlik kõrgus  Suurwürst Aujärje päria kõik jalawage kommandirima. Pataljoni kommandir saab keiserlik kõrgus Oldenburgi prints Aleksander Petrowitsh olema. Aleksandre saalis saab keiserlik kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh  hobuse wäge kommandirima. Pikettoas  saab suuretükki meeste kommandant, söameeste  maakonna suuretükki mägede walitseja kindraladjutant würst Massaski, kommandirima.  Seks pidu pääwaks peawad wäljamaalt  Austriamaa ertshertsog Albrecht ja Preisi prints Pridrik Karl Peeterburgi tulema ja kuida seitung ..Neuen Zeit" teab kõneleda, ott kindral adjutant krahw Kumarokow-Etston ja wlügeladjutant würst MeschtscherSki ertshersogi Albrechti ja kindraladjutant Tscherikow ja wlügeladjutant  krahw Lambsdorw prints Prid- 396