ja seisma j aimad, mõnikord ka soldatid rahmast nkshaawal  läbi pidimad tungiu.a. Ei mõiimd seal politsei ega shandarmid parata, kes ise rahwa sees liikumata kinni tnlbitud oliwad. Ülemad ei saanud mütsi paha panna rahmast teretades ja tänades, kes neile ikka uusi kirjupaeladega lillipärgasi pakkus, millest wiimaks ka hobuste pääd ja kaelad ehitatud oliwad. Io linna ees oli aunstamine alustanud, kuhu neile Keiserlik sugukond,  ärawalitsetud preestrid ja linna woliniknd wasta tuliwad, kus siis ka sündsad teretamise kõned ära kõneldi  ja Jumala teenistust peeti. Mitmed kingitused ja mälestused wõtsiwad rügemendid oma auustuse käigu peal kaasa kuuni kasarmu, kus neid pidusöök ootas. Peeterburgi linn on selle wastawõtmisega palju raba wälja annud. Aga sellest ei ole weel küll. Nüüd tahetakse weel jäädaw mälestus nlesse ehitada, see on suur inwalide maja harimatud ja tõbiste sõamceste heaks, mille karmis juba priitahtlik korjamine alastust on teinud  ja mille kasuks nii kni kniilda juba suured summad  kokku on tulnud. Nii on siis Wene rahwas näitanud,  et nad mitte üksi suuga hõisata ei mõista, maid ka oma maraga neid malmis on aitama, kes isamaa ja oma mendade eest oma termist ja paremad elupäemad  ära on kulutanud. Juba paistamad nüüd peale kirju pidupäemade pitkad rongid soldatist igal pool maa taja silma, kuidas nad, kimbud õlal, raudtee hoomide poole menimad. Need on tagawara mäe mehed, keda koju lastakse. Pärast ehk tuleb ka minek söaplatsilt  tulejatele kätte ja siis lähemad ka meie Eesti sõamebed koduniaale. Ühes rongis ja kõige täielise soldati toredusega nemad küll üle kodumaa piiri ei astu, aga ega siiski aunstamine neile nutte puududa ei tohiks. Amalikn rõõmustuse asemel loodame, et seda tõelikuna ja südamelikuna lahkusega nende omaksed  neile masta saamad tõttama. Ka Eesti neiud punuksimad neile mist pärgasi, kui, kahjuks, lillid nutte jo närtsinud ei oleks." E. k—B. Rjäjaanist tulewad sõnumed, et seal 15. Septembril  suur tulekahju olnud. Ära on põlenud 13 kiwimaja ja 31 puumaja kõikide kõrwaliste hoonetega. Töisel päcwal on tuli ära kustutatud, aga 17. Septembril  on linn neljast kohast uueste põlema hakanud. Hooned, kus kohtud sees oliwad, ja seminar on ära põlenud. Kaukasuse maalt. Koolid. Kaukasuse maal on aastal 1877 78,952 koolilast koolis käinud, nende seas 12,825 tütarlast. Neist oliwad 24,000 koolilast Wenelased ehk muud sisserändanud Eurooplased,  14,598 Armeenialast, 8,524 Grusinlast, 2,337 Gortfilast ja 18,877 Taterlast. Koolides seas on 12 gümnaasiumi, 5 realkooli, n. n. e. Rahwakoolidest tuleb weel nii palju ütelda, et Kubaani maakonnas üksi 236 rahwakooli on, kus 8681 koolipoissi ja 1470 tütarlast õppimas käiwad. Seitse uut kooli ehitadi wiimasel aastal juure. Neist on 105 koolil omad enese koolimajad, mis ühtekokku 330,000 rubla wäürt on, ning ühe rahwaliku raamatu-müümise kohast  on üksi 25,326 raamatut wälja müüdud. Wõeralt maalt. K ollMMusspslut». a l ism aa soalaewa w a gl. ll Konstannnoopou alt ära Ärtaki läinud. Ct seeläbi Türgi sultanil nagu raske koorem rinna pealt ära on kadunud, on iseenesest mõista. Sultan saatis siis ka kohe Osman Pashaa Inglismaa saadiku Layardi juure, ja laskis Inglismaad  selle eest tänada, et oma soalaewa wäega minema  oliwad läinud. UeülM ej ole,.sõbrus Türklase Inqlase  wahel wnmasel ajal mitte enam nii palaw, nagu ta mMi aeg otsa oli olnud. Inglismaa tahtis parandamiste nime all Weike-Aasias wõimuse oma kätte saada, aga seda parandamise nõuu ei ole Türklane  nüüd wiimaks mitte wasta wõtnud, ette andes, et temal parandamiste tarwis mitte raha ei ole. Selle läbi on Türklase ja Inglase sõbrus külmaks läinud. Bosniamaalt. Austrialased on Bihatshi jMM, kus nad ühe lahingu Türklaste wastä ära kautasiwad ja kus kindral Zach seda linna 6000 mehega ära tahtis  wõita, aga täitsa löödud sai, Austrialaste eneste tunnistuse järele 800 meest ärakautanud, kelle seas 22 pealikut olnud. Mässajate wagi olnud igapidi täielikus  sõamundris. Neil olnud ilusad suuredtükid ja kõige paremad püssid ja kõik nende wõitlemised olnud täitsa sõakunsti seaduste järele. Goritsast on sealse sõawäe ülema Test sõnum Wiini linna jõudnud, et Jtaalialaste  priitahtlik sõameeste hulk, suur umbes 500 meest, Austria piiri peale olla tunginud. Sõaülem  palus, et enam Austria sõamehi sinna saadetakse. xDaanimaalt. Daanimaa poliitika parteid walmistastMd  ennast wiimasel ajal parlamendi liigete walitsemisele. Pooled liikmed Landsthingsüst, mis Daani parlamendi ülemkoda on, saiwad 1. Oktobril uueste walitsetud. Nii palju kui sõnumed seiemaale kuulutawad, on jagu uusi liikmeid wabameeleliste ja jagu konserwa parteist. Saksamaalt. Kui wäga suurel mõedul alam rahwas vkk" seisab, Poosenis sündinud lugu. Seal oli praost Nomacki, kes riigivalitsusele truu on, Keisri sündimise päewal omad aknad tuledega walgustanud, nagu muudgi truuid alamad. Siis ässitadi aga rahwas  tema wasta üles, inimesed tegiwad mässu praosti wasta ja mässajad lasksiwad teda püstolitega. Mässajate  päümehed on nüüd wannutud meeste kohtu all olnud ja see on neid 3V- ja 3 aasta peale raske mangitöösse mõistnud. Kus juba rahwas nii pimedad  on, et nad preestrite tülide pärast ennast mässule  üles lasewad kihutada za wabama preestrite elu kardetawaks läheb, seal on liig kurb lugu. Sakslastel on ka omad õige imelikud perekonna  nimed mõnikord. Wiini linnas üksi on Baueri (Talupoja) nimi 529 perekonnal, Hofbauer 118, Neubauer 83 perekonda. Peale selle tulewad weel üksikult Steinbauer, Kothbauer (Sopatalupoeg), Ochsenbauer (Hürjatalupoeg) ette. Töised nimed on: Grob (Ropp) 8 perekonda, Rindskops (Tõprapää) 2, Mehl (Jahu) 5, Kohl (Kapsas) 39, Hecht (Awi) 27, Häring (Heeringas) 10, Gans (Ani) 10, Wurst (Worst) 19, Krautwurst 3, Hengst (Tükk) 2, Hahn (Kukk) 112, Floh (Kirp) 4, Seelaus (Meretäi) 3, Holzschaf (Puulammas)  1, Flickschuh (Paigaking) 1, Schwünzl (Sabakene)  1, Ochs (Härg) 1, Skorpion 2 perekonda. Need on üksi Wiini linna nimed. Põhja-Saksamaal on perekonna nimesi sagedaste leida, kes nii imelikud ja ka inetumad on, et neid sagedaste wõeras wälja ei julge rääkida. Saksamaa kuulus maade-uurija August Petermann  on 25. Septembril äkitse Gootus ära surnud.  Terwe Eüroopa kahetseb selle mehe lahkumist. on Pariisis livoo kuulia ees ühe kõne pidanud, mswMaruM sa tema tööst seletust teeb. Seda kõnet kiidetakse ütlemata osamaks ja kõik Prantsusemaa ajalehed on nüüd temast täis, olgu sõprade ehk wastaliste ajalehed. Edespidi saame pitkemalt sellest kõnest rääkima. Gambetta on praegu ehk kõige suurem Prantslaste kõnemees. Pariisi maailma näitus saab 20. Nowembrini  kestma. Jtaaliamaalt. Wiimasel ajal on Itaalias mitmed  u u e tksU" uMtUWM. JtaaM äjÄHMMuNawad neist peaaegu igas numris. Itaalia rahwas on alles mõningad aastad endise ususundmuse  alt mabad ja wihkawad kangeste üht jagu preestrist, sest et need kõikide rahwausliku asjade ja püüdmiste wasta seisawad ja ka muidu kölwatumates eluwiisides elamad. Aga märatsen) usu-joon seisab nende inimestel nagu mere sees ja praegusel usu priiusel sünnitawad nad sellepärast ise endale uusi usu-õpetusi, kes sagedaste kõige imelikumad ja pööratumad on. Enamiste on nad aga magad märatsejad, kes riigile mingisugust kahju ei tee, mispärast riigiwalitsus neid ka palju tähele ei pane. Inglismaalt. Ct Wene saadik Afghanistaanis torgib ikka weekedasl JnglMelWnnes.  Ajaleht „Standard" annab nüüd nõuu, seda asja sell kombel ära arutada, et Inglismaa Jndu- Kho mägistiku ja Lõuna-Asghanistaani oma alla heidab  ja India piirid sinna maale wälja lautab. Inglismaa  pidada kõik tegema, mis tema jõuus seisab, et Wenelane oina wõimusega künni Lõuna poole Jndu- Kho mägistikust edasi ei tungiks. Nagu kõige unemad sõnumed kuulutawad, on karta, et Aasianmal uus sõda alustab. kui kõik on Äsghanistaani tülist täis. Seal kuuleme siis, et kõigest wäest Asghanistaani wasta sõda walmistutakse. Kui suur Shir-Ali sõawägi on, seda ei teata mitte. Aga seda kardetakse, et ümberkaudsed  weiksed rahwasugud Shir-Alile appi wõiwad tulla, ja neil on kerge, oma 100,000 sõameest platsi panna. Ka on nad kõik täis wiha Inglase wasta. India walitsus on Lahoores, kus sõawäge kogutakse. Ameerikamaalt. Jndianlaste arw Ameerikas on suurem, kui sagedaste arwatakse. Ehk Eurooplased  küll kõik teemad, mis nad jõuawad, neid ära häwitada,  siiski on ikka weel 250,000 Jndianlast Ameerikas  elamas. Aastal 1822 oli neid 457,000; selle aja sees on nende arw 200,000 wähenenud. Indianlaste  tapmine ei ole aga mitte üks suur ülekohus, waid ta on ka üks wäga kallis asi. Nii maksis sõda Seminole-Jndianlaste wasta Floriidas, kus 400 Jndianlast  ära tapeti, Ühendatud Riikide walitsusele 30,000,000 Dollari, nii et iga üksiku Jndianlase tapmine 75,000 Dollari (90,000 rubla) maksma tuli. Kollane tõbi hakkab Ameerikas jo wähenema,  ehk küll ikka weel õige palju inimesi selle tõbe kütte ära sureb. Nju Orliansi linnas üksi on künni kesk Septembri kuuni 7972 inimest kollase tõppe haigeks  jäänud, kellest 2514 ära suriwad. Koolid ja keeled. Oma 28. Hunnis räägib Sakala paar tükikest meie kooli elust ja olust, mis määrt ou, et meie kooli sündinud lugu seda tulemikus nimetab; sest need juured  teod" uäitamad, mis meel aastal 1878 mõnes Eesti koolis teha mõiti ja tehti, ning tunnistamad, kui suure osamusega mõned koolide juhatajad tubli waimüha  rimise waral „ntaa rahwast" maast kõrgemasse tõsta püüdsiwad ja kui mahma maimuga ja rohke õiguse ar maotusega kõik poliitika nõudmised ja partei kasu püüdmised  koolist kaugel hoiti. Mull oleks peaaegu himu, seda ilust kiidu kõnet pitkemaks menitada, aga rahma harimine ou mõrgiti jutuks liig tõsine asi ja raägitamad „ suured teod" on naljaks liig kurmad tükid. „Rumaluse masta mõitlemad  ka jumalad ilmaaegu",- ütleb üks elatand mana sõna; aga siin ei Möi minu arust mitte rumalus süü alune olla, maid need „suured teod" tulemad inimeste jõledusest. Ja sellepärast ei looda ma mitte, et need paar rida, mis siin kirjutan, neid kooli juhatajaid ma hematele tegudele saata mõiksimad, seks on nende sõidu sadul liig kindluste punutud, kus cnnemine mõni ko'lu katkeb, eunegu rääts järele annab. Seda ma aga soomiu ja loodan, et lugeja, kellele mõi kelle menda dele niisugused „suured teod" ülekohtusel kombel kahju saatmad, nende ridade läbi hea ja paha, õige ja kõmera  mahel kergemine mähet õpiks tegema. Et ma aga mitte pahandust ei armästa, siis ei taha ma siin seekord mitte Eesti koolidest rääkida, kus mõned õrnad mistrikud kogemata mõi meelega ära mõiksimad  osatatud saada, maid ma tahan lühidelt näidata, kuida Mõera keele õppimisega mõne muu rahma juures lugu on. Aga juba siin ütlen, et ma üleüldse mitte mõera keele õppimise, iseäranis mitte Saksa- ja Wenekeele  õppimise masta ei ole, kui seda õigel kohal ja parajal ajal ette mõetakse. Wõera keele õppimisest on meie Eesti (kogemata ütlesin Eesti, aga ütclgem ikka „ m aa", „maarahmas",  maakeel" , „maainimene" j. n. e., sest siis tuletame neile ja meile meelde, et see rahmas, kes „pastla kandjaks on loodud", seks peab jääma, madalaste  maa tasa käima ja mitte üles poole püüdma ja kultuura Mõi kuld tuura järele igatsema) Aleksandri kooli tülides juba küll nii laialt räägitud, et teame, mis kahju sellest Eestirahmale tulnud ja tuleb. Et tõsine rahma haridus seal kammitsas seisab, kus mitte emakeel õpetuse keel ei ole, seda ei näe meie mitte üksi Eestimaa „kadaka sakstest" ja saksa kadakatest,  maid iga rahma juurest, kus ema asemel emak malitseb ja talitseb. Poolamaal on Poolakate maimuharimine neis maanurkades miletsas järjeS, kus poliitika nende koolist  emakeele ära keelis ja mõne mõera asemele pani, ja ükski õiglane mees ei salga, et see rahwale suurt kahju teeb. Sarnast asja leiame praegu ka Littamis  ja Elsas -Lootringis. Kus mitte maimuharimine  suurem ja ülem püüdmine ei ole, seal on kool kisklemise tööriist. Austria walitsus ei sunni mitte Ungria rahwast oma koolides Saksa wõi mõnda nmud keelt rääkima, misläbi waimuhandus kahaneks ja riik kahju saaks, llngarlane, kes wanaft meie suguwend on, õpib ja õpetab oma emakeeles, ja see tõstab kõigiti seda rahwast.  Wiimses kümnes aastas on nende kooli elu koguni  uue, üöna kauni järjepeale saanud: suurel mõõdul ei ole enam preestrid nende kooli walitsejad, waid mehed,  kes seks õpetatud ja õppinud on; uued kooli seadused  juhatawad kooli õpetust; kooli õpetajad ei ole enam sulase jarnatsed orjad ja palgalised, waid haritud