ma piima hulgaga-; -aMM ZM miS 60 4u»Pi -SeW M' 'MWelä-wöid ja 320 toopi.syis M tundi seisis 31 naela; ka siin saadi kaks naela rohkem- Peale selle tehti seda HGset weel mitw korda, aga igakord tunnise seisu piimast rohkem wöM, kui 60 tunnisest- Kuekümne tunnise piimal oli kül paksem koor peal, kui 30 tunnisel, aga andis ometige wähem wöid, kui röösk koor. Peale selle lähäb peremehe kasu seeläbi  weel suuremaks, sest et roosast koorest tehtud wöi palju parema mauga ja seepärast ka suuremat hinda toob, kui happu koorest tehtud  wöi. Talisel külmal aeal tarMtav M« rohkem aega koore kogumiseks, kui suwel. See mark, kust äratunnukse, kss koorimife aegMes, on see? Kui lusikaga tasa hiljukesi koore piima pealt äralükkame ja piima 'koore sl/"kui mesise Inise wedeliko leiame, siis on NwriWsp . Tehakse. wM' happust' koorest MG. - tunnisest) -siis ''wöib see -kohe peale saada; saab aga rõõsast wöid "tehtud,' lis on tarMH seda kvmd peale ckosriMse weel 48 .tundi seista Msta, -kuum'ta -mähe happu- Ms 'MM.. Seda seismist on selle pärast HarwU, et siis paremast neist wahel olejaist juustu jagudest lahutud saawad. Ilma  seismata koore seest ei saa kõiki wöi jagüfid  "WÄjä,'Miv saäiväd osast wöi piima Mst.''" See" . piima sisse Järile "jäänud woh wökb pärast jälle äratHtüd saada, aga wottäb  palju sega. Nenda andsid W' toopi tvoi Mma wsel rohkem 5 naela wöid 'ja km sellest  järele jäänud wöi piimale wähe happut piima juure pandi, saadi temast weel 2 naela wöid. Seda happendamist woib ka seeläbi ettswötta, et koorele wähe Mpput wöi piima juure' panttükse. Woi headuse ja saagi juure ei tee wöitegemise  riist suurt abi ega ka kahju, selle pärast M Iks Ms wöi löömise, lükkamise ehk keeramise labk on "sünnitud saanud. Need Mtmesugused wöitegemise riistad ön aga te- Itale'keMtbseks ja wöitegemise aeg lühenduseks  tehtud. Seda enam on koore soojus ja Mmus wäärt. On keMpeMnr waga madal/ siis on Wj-räswaküüstk^efed^Mga  elq hakka kakku, WZid saawap kAjschl lMwa sarZatse oleku. On tema  aga wäga'We, .MD sy jälle wäga wedelad ja teewcöd ühe kokko HMWMta limase määrde sarnatse wöi OpM -(WMe). Talwel ei ole koorel iseenesest Mitte pMM soojuse kraadi, seepärast on tarwis seda sMM- Hada.-- See loendamine peab nenda 'kaugele MMMa, et koor ühe temperat»» saab, mis ZH kunm 18 kraadi soe on. Suwel on wöi koor juba ise enesest palaw küllalt, seepärast peab tema, kui ruttu wöid tahame saada, jälle künni 10 kraadi soojuse peale jahutetud Jama.  Suwel ei ole Mitte alati .Woimalik Koorele  parajat Mmul anda, sellepärast tarmtab tems Meie käest palju aega ja waewa , enne kui wMs saab. Iseäranis waewab meid wöitegemine  kefksuwel, kui soe kõik ruumid läbi on tunginud ja kaewud ka enam pasliku küMs wet ei Fnna, kelle juure panemise läbi, Meis tarw riist külm ust w viksime saada. Sääl ei jae Muuv'Nöu Me, kui peäme koorele Ptsut puhast jeäd sisse panema. Palju kergem ost Mlmemat kovrt'foojaM teha. Kõige hölvfam on seda seeläbi teha, et woitegemisi waat enne tegemist palawa weega saab lopputud ja koorele  wähe sooja mitte pasawat wet juure pannakse. Et aga wee juure panek paha on, seepärast on üks wöitegcmisi mäsin, kus seda mitte tarwis teha ei ole. See masin  on ~W stnutMd psikkjst Mhtud waat, mis ennast ühe pealt lahtisi MM sees keerab. On koor sille waadi sisse ja waat pealt kinni pandup, siis täidetaksi kast loja ehk külma weega, nii kui seda tarwis jakeerutakse  waati selle wee sees, kellest koor läbi waadi ka oma külmust ehk soojust wöttab, nenda ei pruugi koorele wet juure pänüs, aga koort wöi b soojaks ehk külmaks teha. Sel waadit on tiiwäd sees, kelle aukudõ wähelt  Mamjse'aeat. koyr Mi Wma Heäb J nenda wös kuulikeste ühendust toemetab. SMe pütti suurus on wäga mitme sugune, M kuida teda tarwis on, keda kas kaega, HMüsiga  M auruga käima pannakse. " Weikese piima tallituse juures wöib kä foor tük aega enne tegemist külma ehk sooja Me sees hõietudHäda, siiski el tohiHe wesi mitte Men?, kui M kraadi 011. On wöi kvttu Muud, siis lahWkse seda wK - viichäst Srä, 314