tööga ei waewa; agga üks suur murrelik asja tallitus, on wahhest kahjolikum terwisele, kui raske töö, ja otse nendasammoti on ka würst Bismarki öllade peal wägga raske koorm, mis temma suur ammeti tallitus senna pannud ja se katsub terwise peale; igga seisusel on ommad  koormad kanda. Brüsselist. Lubba. Nore rahwa wahhel,  olgo se kõrgest woi maddalast soust ja seisusest, sünnib armastus ja üks sesuggune armastus, mis neid teine teise lähhemale tõmbab.  Nenda on siis ka Sakseni hertsogi, Koburgi prints Werdinand Wilip Maria August  Rahwaeli ja Belgia kunninga wannema tütre Luise wahhel armastus kaswanud, künni prints süddame rindo wötnud ja kunninga jure kosja läinud; kunningas ja kunningana ei põlle wöinud wasto seista, waid on lubbanud,  et prints nende tütre, printses Luise juttu  le woib sada ja tedda ommaks abbikasaks wötta, kui printses tedda wasro wöttab. Noh selle polest ei olnud remmal ennam kartust. Hispania asjust kirjutakse 16. Märtsil Jean de tursest, et marshal Serrano Karlistlaste  käest nende essimest kantsi ja wasto seiso paika, olla ärrawetnud ja Hispania joa laena  ad Nerwioni jõe suus, lasta wapraste Karli  stlas te peale ja kindral Loma olla Kaprerassi küUat ka Karl istluste kaest arrawötnud. Jtaliamaalt. Kunninglik wastus. Mõda läinud näddalal könnelesime Italia rahwa  römust, mis neil selävbi olli, et nende kumungas onuna 2õ aastast lroni peale samise paewa rüdhirses, kus önnesowimised susönna ja kirjade lad di ell id kokko tulnud. Sest asjast  ei elleks meil tänna ennam kõnneleda, se on jndda ärra rägimd, maid tänna rahrnme kunninga könnet, mis ta õnnesowiarele piddanud.  ka ossast lauale kanda ja onuna sebradele  maitsta anda. Könne, mis ta piddanud.  on nmões nenda: .Minna tännan teid ja köikl raomast, kelle assemel teie siin ellete, me süddamellko õnne sowimise eest. Se mälestuse  mäarr xäew, wiib meie mõtted minno manna Zumma-.a rahdo sees hiagawa issa peale kes Arana üobendust aüusras ja omma rahwale  kindlad rontused andnud. Piddage tedds, otse kui minna, tannolikult meles. Sest päewast  sadik, kui minna auujärje peale astusin, ollen ma sedda, kui omma pühha kohhuse tundnud ollewad, sedda suurt tööd, mis allustud  olli, eddasi ajada. Ja selle täitmine ja korda saatmine, on mulle sureks kinnituseks olnud, et ma ka kõige suremas kitsikuses, ei olle kartlikuks sanud egga arraks läinud, waid eddasi tüddimatalt tööd teinud, künni seätud märgi jure olleme sanud. Et Jtalia mitte ennam  teiste najal ja nende tuggide warral ei prügi seista, on sureks Eüropa rahho kinnituseks  ; temma ühhest ärra ollewad maakonnad,  on endid nüüd jälle ühhendanud; et Roma  lin jälle Jtalia pea linnaks sanud, on kõige selle raske tööle otse kui krooni pähhä pannud, ja kõige selle eest tänname Jummalat, kes Jtalia  rahwa tuggewus ja rammo olnud. Priilik ja rahholine hinge tõmbamine, on kõik Jtaliat kui ueste sünnitanud j. n. e. Kui meie omma lastele omma Jssamaad, mitte ükspäinis prii ja ühhendud, waid ka heaste korras ja õnnelikult järvel jättame, siis woime ükskord öölda: ..Meie ei olle mitte asjata ellanud;  waid omma aega truiste prukinud." Kõik kirjad ja telegrammid/ mis sel päewal  wöeramaa savikute läbbi, wäljamaa rigiwallitsuste  käest tulnud, tunnistawad kõik kui ühhest suust, süddameliko armastust ja tössist sõbrust. Jsseärranis nimmetakse wanna Saksamaa  keisre kirja, kus sees ta nimmelt olla kirjutanud, et ta ennast selle ülle römustada, et Jummal sedda temma sõbrale lubbanud, et temma ja temma rahwa sowimised Romas täidetud sanud. Ta sowida ni häSti kunningale,  kui rahwale selle raske rõö ja waewa eest ommaliko palka, mis neile nende wapruse eest tulleb anda ja rõmustab ennast kindluste uskudes, et kõik rahwas kõigest wäest ka samad  püüdma, üht jadawat rahho hoidma ja kaitsma. Prantsusemaalt. Hispania asjust kirjutakse 25. Märtsil Parisist: Karlistlaste laagrist sadetud telegramm kenneled, et Kildas  linna jureS mässamine tõusnud ja e? Karlistlased üht ossa wägge Saatest Madrin linna peale läkkiranud. Rigiwallitsuse söawaed ella wimasest lahdingist sadik emma lorust kae- 120