3. Webruaril, sõit jahhi peale; kesknäddala 6. jahhi piddamine, öhto palli piddo mõisnikud?  koggo macas; neljapäewal 7. palli piddo kontserti saalis, talli pall ees; rede 8. palli piddo kolide ministre krahw TolStoi jures; pühhapäewal  20. palli piddo keiserliko kõrguse Suurwürstina  Maria Nikolajewna jures. Wastastiko terwise jogid. Piddo söma aja jures, mis 3. Webruaril pallee  kontserti saalis petud, on meie suur Majestät  Keisre Herra Austria keisre Ungri kunninga  terwiseks, klaas kallist jodawat wina wälja jonud ja seal jures kõnnelenud: „Minna joon Minno sõbra, keiser Prants Josepi terwiseks, Kedda meie kestes nähha. Meil rööm on. Ses söbruses, mis Meid möllemaid Keisre Willema ja kunningana Wiktoriaga nhhendab, näen Minna sedda kõige kindlamat eesseisust ja hoidmist, et Eüropa rahho kindel ja kõikumata saab ollema,  mis kõik sowiwad ja kõigile wibimata  tarwis on." Nende sönnade peale olla Austria keiser, Ungrimaa kunningas armolikult wastanud: „Selle sõbraliko wasto wõtmise eest, mis Mulle siin ossaks sanud, wägga tännades  ja sedda ärratunbes, et need sönnad, mis Minno kõrgest auustud sõbber praego on öölnud, üht kindlat sõbrust tunnistawad,  joon Minna sure Majestäti Keisre, sure Ketserina ning kõige sure keiserlike maea terwiseks. Peaks Jummala õnnistus  allati nende peal hingama." (Wall. teadaandja.) Peterburgist kirjutakse 6. Webruaril öhto: Keiser Prants Josep tulli tänna öhto kello 8 Zamburgist jahhe pealt Peterburgi taggasi; ta olla seal sammas kaks karro mahha lasknud. Kuida üllemal ööldud, on so selle päewa öhto möisnikude koggo ma eas suur palli piddo, kellest ta lubbanud ossa wötta. Peterburgist 8 Webruaril: Keisre Prants Josepi auuks olli eila lõuna ratsa kolis järrelwatamine,  mis ka inglise prints watamas käinud; parrast hiljem kaardi wäggede üllewatamine  talli pallee ees platsi peal. Lõuna söma aeaks olli suur küllaline Oldendurgi printsi jure pallutud, kuhhu ta ka olli läinud sa parrast  öhto pole olnud ta talli pallees palli piddo peal. Selle sure küllalise parrast on kaunis rohkest? ordenid wälja jaggatud. —, 8. Webruaril  on Keiser Prants losep ka Kroonstadti watamas käinud, kus, muidugi teada, temma raudteed kaudo künni Oranienbaumi ja sealt, kolm hobbust sani ees, ülle merre Kronstadti sõitnud, kus siis suur küllaline kõik kindlused ja pattareid ning muud tähhelpannemise wäart kohhad olla läbbi käinud ja omma silmaga ärrawadanud; kui kõigega malmis olnud, sõitnud  ta jälle Peterburgi taggasi ja läinud grahw Tolstoi jure palli peale. Kuida seitung ..Jnwalide" juttustada teab, on meie suur Majestät omma sure küllalisega ja keiserliko kõrgustega Suurwürst Aujärje pärria omma sure abbikasaga, prints Wales omma sure abbikasaga ja Edinburgi hertsogina  ning teised sured keiserliko wamili liikmed  2. Webruaril sures teatres käinud, suurt piddo mängo watamas. Sured Majestätid  sanud waljo hurraa öiskamise ning Austria rigi lauluga wastowöetud. Ohto olnud  kõik lin kenna tulledega walgustud, agga issiärranis se ulits surest teatrest künni talli palleest sadik. Seitung ..Nord. Pr." könneleb sure küllalise  Austria keisre ollemisest Peterburgi linna müride wahhel nenda: „Suur Majestät keiser  Prants losep käis Webruaril hommiko kello üks werand üksteistkümmend omma rohke liggi ollejatega insheneride pallees. Jnsheneride  üllema wallitsuse modelli saalis, kindluste modelisi läbbi wadata, kelle seas ka mollemad  Sewastepoli kindluste modellid olnud, neid wimasid olla ta issiärranis wagga terrawaste  läbbi wadanud. Essimene model näitab,  kuida Sewastopoli kindlus selle ajani olnud, künni ühhendud söa mäed male tulnud;  teine model näitab, kuida need kindlused nende aastade sees 1854 künni 1856 ehhitatud  sanud. Rohkem tund aega, olla suur Majestät tähhelpannes kulatanud, kui kindral  adjutant von Todtleben temmale kõik arrutanud  ja felletanud, olla ta tedda selle eest süddamest tännanud. Pärrast sedda olla suur Majestät ka meel teised toad läbbi käinud ja läbbi wadanud, ning olla wälja tulles tedda, kes kõige selle ülle, wägga sure lahkusega tännanud.  70