224 Trükkis F. W. Borm. 2) et hobbuste ojutamise tarbeks Losi alla üks sild ehk maddem on tehtud, kus hobbused woiwad ojutud sada, agga tulleb linna arhitektri Häusermannist  senna seatud wahhile maksa: ühhe hobbuse pealt kõige sui eest 60 kopp. ühhe hobbuse pealt pole sui eest 30 „ linna koddunikude hobbuste ühhe , korrase ojutamise eest 3 „ ühhe wori weddaja tallopoea hobbuse  ühhe korrase ojutamise eest > 1 „ Peruus, politsei kohtus, 3. Julil 1870. Oberwogt Brakmann. M 1142. Borg, Sikkertäri assemik. L Sauga mõisa wallitsus, Perno linna liggidal, annab teada, et temma sesamma  aasta head heinamaad numa peale wälja annab.  - Woltweti wabriko wallitsus tarwitab krM-lMjaid. Kes sedda tööd omcka peale tahhsb wötta, MMgo senna kaupa teggema. i T«M mmi teggiad woiwad hea palga eest allalist Lenistust leida, Rigas  W. Jetzkewitsi raua wallamise ja massina wabrikus. Z Tallinnas on raudtee lähhedal mönned laggedad makohhad, olgo kas kruntrahha rendi peale ehk pärriseks osta sada. Et need kohhad raudtee lähhedal,  sepärrast on se wägga mönnus, senna maeasid  peale ehhitada. Lähhemat teadust antakse Seppa-ulitsas  maea -N 168. s Tallinnas on raudtee lähhedal üks weike karjamöis,  ühhe issiärraliko juhtumise pärrast, olgo kas keige leikusega, ehk pima lehmad üksi, wäljarentida. Lähhemat teadust antakse Luggemisetoa ulitsas M 33. Räma mõisas samad heinamaad teggemise  jaukswälja antud. i Perno-Ria allewis Soppaulitsas seisaw maea M 315, on aeaplatsi ja möblitega ühhes üri peale sada, ehk ka müa kes osta tahhab. Michailo Fomin. i Tallinnas weikse Maakre ulitsas on üks maea rohtaeaga oddawa hinnaga ärramüa. . Lähhemat teadust saab M 233 maea perremehhe käest. s Seläbbi annan minna kõige auustud Perno koddanikudele teada, et minna Perno Ria allewis, Graubneri maeas ühtlihhakärni  ollen assutanud, ja lubban iggal aeal head lihha anda ja pallun ennese jure ostma tulla. August Summer, z Wägga häid malmis tehtud pusärkist, mhästi poleritud kui lakiritud, suri ja weikesi, kuida kegi tarwitab, on iggal aeal oddawalt sada- üks walgs ilma wärwimata suur pusärk kolm rubla ja wärwitud 3 rubla 50 kopp. Pernus G. Grünthali jures rentrei nurga peal, wenne kirriko maeas. ZW WW Mwat wim Jäger R Co. jurest - on oddawa hinna eest sada Gösheli maeas J. D. AmSNdK podis. - ' . l KVigi MyisMsp Ambla kihhelkonnas, Järwe maal, Tallinna kubberckangus, 8 wersta raudteelt Tappa jamast müakse perrekohhad, üksikud ja küllas.  Nende kohhade tarwis on peale põldu ka karjamaad, heinamaad ja metsa jaud. Hind on 40 ehk 50 rubla kuewäkka Linu eest, sedda möda kui maad on ja ülle seddu ostmise ja selletuse kullo. Keik need kohhäd on piri kimmidega rajatud, kardid  walmistud ja kreditkassa poleft takserimd. 10 kohta on jubba müdud, 13 on meel mümata. Kohhade  surus on 18—37 tinu wahhel, üks üksik koht. on agga ülle 74 Linu suur. Ostjad tulgo Koigi mõisa kaupa teggema. i Häid Sarema rukkid müüb Peruus  8 rubla tsetwert W. L. SternHerg. i Audro kirriko mõisas on meel kolm tsetwerti rukkid müa, 6 rubla tsetwert. üks wagga hea kahhe ja neljaistega  reisikalesh, üks äksli leikamise mässin ja üks suur taggutud seppa  allas, on oddawalt müa Karaseli  ulitsas H. Jacoby maeas Nr. 3«o. : Audro-, Ärre- ja Lindi-möisa ma piri sees on laskmine ja jahhepiddämine  köwwaste keeldud; kes wasto keeldust teeb, selle püs saab käest ärrawöetud. Z Ärrakaddunud. Kesknäddalal 8. selle ku piimal, on Pernus, pissukese silla jurest tulles kuuni saksa surno - aea zure, üks pabberisse mässitud rigipankpillet, mis aastal 1860 wäljaantud, M 108,465, ja üks kwittung  ülle neljasaea rubla ärrakaddunud. Ausat leidjat pallutakse neid pabberid hea makso eest Perno politsei kohto peale ärra anda. Selle eest hoidko iggäüks, et ta neid ei osta. 2