peawad siit Läne merre rannast hakkama Inglismaale  ülle merre reisima» ' Stettinist, 27» Septembri!» Keiserlik kõrgus  Wennema Suurwürst Aujärje pärna sn tänna auro laewaga ..Standart" kalli terwisega senna jõudnud. Stokholmist, 27. Septembril. Ärrasurnud  kunningas sanud sel päewal maetud ja mattuse peal olnud, kunningliko wamili liikmed,  wäljama sadikud, omma rigi sured mehhed  ja ka arroto rahwas. 332 Sensuri palest wbbatud. Nigas, 2õ. Septembril 1872. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm. Teadaandmised. (Politsei kphto lubbaga.) Ruhja kihhelkonnas, Arrasti wallawallitsus annab  selävbi kõigile neile, kellesse se putub, teada, et Liwima kubbermango wallitsuse kässo peale, senna koggokonda assutud, nekrudi lahti ostmise kassa, peab ärrakaotud sama ja kutsutakse siis kõiki neid, kes teiste waldadest selle kassa liikmeks heitnud  nudimata 27. Oktobril s. a. Arrasti mõisa kokko tulla omma sisse maksetud rahha mastowötma,  ning omma krono ja walla maksusi õiendama. Arrasti mõisas, 25. Septembril 1872. Wallawallitsuse nimmel. Wallawannem Adam Anning. M 170. Kirjutaja H. Auer. s Auksjon. Sauga koggokouna kohto polest saab seläbbi teada antud, et siit wallawallitsuse nõudmise peale selle ärrasurnud Korjo Marri Missasse warrandus,  nenda kui: 1 hobbone, lehmad, lambad, sead, wankred, reed ja muud pölloriistad ja majakrami  sel 7. Oktobril s. a. enne lõunat siin kohtomajas  auksjoni wisil rohkema hinna pakkujale saab ärramüdud. Ka saab nimmetud päewal Andres Petermanni,  mõisa ma peal seisaw tallo maja ärra müdud. Sauga kohtomajas, 23. Septembril 1872. Koggokouna kohto nimmel: Peakohtomees H. Maddisson. M 402. Kirjutaja F. Klinge. i Räma mõisas wöiwad üks kögi- üks karja tüdruk kohta leida, i Tammiste mõisa wallitsuse polest antakse teada, et seal se aasta mittu uut tallokohta samad assutud ja kellel himmo neid wötta, tulgo Tammiste  möisawallitsuse jure kaupa teggema. s Harjumaal, Rapla kihhelkondas, Sellie  mõisa karjamöis „Koigi" on tullewa  1873 a. Jürripäewast sadik ärrarentida. Lähhemat  teadust annab Sellie möisawallitsus. s makonnas Puhja kihhelkonnas ja Ullina on üks kahhe paari kimmidega wessiweske,  ühhes tarwiliste pöllo- ja heinamadega, müa; lähhemat teadust saab sealsammas maldas, Mihkle talloperremehhe Peter Sõnetse käest, i Üks kahhekimmidega lvessmeske Jeme linnas on selle parralt kahhe ellomaeaga tessatini kenna heinamadega wägga hea tingimistega  müa. Lähhemat teadust antakse sealsammas.  2 Räma mõisas samad 2V head lüpfilehma  müdud. i Pu-M ja Mkau-M. se wimane issiärranis massinate märimiseks wägga  hea, on jälle sanud ja müüb Pernus Heinr. Puis. i Wägga häid ja tuggewaid kastani puid, kennaduse wössasid ja rosisid, mis pottides, müüb oddawalt käruer C. Kaufchen, Zabeli maeas Peruus. Z Kaks head lüpst lehma on müa ja lühhemat  teadust annab lesk Konradi H. D. Schmidti maeas. s Perno - Nia allewi essimeses kwartalis,  Heno- ja jöe-ulitsas seisaw, ärrasur- IWWWWnud töldmaakre lesse M. Martensi järrele janud maead ja kruutplatsid on müa. Lähhemat  teadust selle polest annab Pernus püttasseppameister Arnold Henning. Z Tallinna linna allewis M. 146 on kolm maea aeaplatsiga müa, mis üksikult möimad ärra antud sada. Kes osta tahtwad, moimad lähhemat teadust sada sealsammas Iwan Alekfejewi käest. , Jppiki malla talloperremehhe! Jaan Nrindel on üks nelja aastane mustkörw  märra 5/6. Septembril öse! s. a. tallist ärrawarrastud ja lubbab temma sellele, kes sest hobbuseft selget teadust teab anda 2S rubla waewa palgaks. i Zv rubla waewa palka. Jppiki talloperremehhe! Jaan Suttil on 8/9, Septembril ösel s. a. koplest üks wie aastane körw märra, kellel must lak ja must sabba, ühhe mustjas  sinnise wärwiga wärwitud weedretega wankre ja kahhed hobbuste rangid ärrawarrastud ja lubbab  temma sellele, kes temmale selget arro teab anda, kust ta omma asjo ja hobbust woib kätte sada üllemal nimmetud waewa palka. i