kaks auro laewa ..Kupets" ja ..Jstobenets", möllemad ..Kaukasus ja Merkur" seltsi parralt, wastastiko kokko jooksnud ja ni waljuste pukso lönud, et Jstobenets wägga suurt kahju sanud ja paljo kaupasi ülle parda, jõkke kukkunud.  Liggi reisiatest ööldakse, et neist agga üks olla waja leitud, mis üks wägga suur ön on. Poltawast. Peale pandud maks. Kuida ..Wallitsuse teadaandja" könneleda teab, olla seal wiis walda, ehk koggokonda, ommas koos ollemises, sedda kindlat nõu wötnud, koggokonnades sedda seaduseks tehha, ommas waldas koppiko makso, hawatud ja haige söameeste kassuks, rahwa peale panna. Meie arwates on se ettewötmine auus ja kido wäärt, mis ka teised koggokonnad woiksid järvel  tehha. Pensast. Wilja pöllude seisusest» Sealt kirjutakse .Wallitsuse teadaandja" läbbi et nende talliwilja põllud olla wägga kennad; agga suiwilja semendamisega ei põlle nad, nende allaliste külma ilmade ja raske wihma saddude parrast, woinud ni warra hakkatust tehha, nüüd olla wihma saddu üllejänud ja ilmad sojemaks läinud, sepärrast tahtwad siis omma semendamisega nüüd hakkatust tehha. Rohhu ckassu olla wägga hea, sest lodawad siis, kui Jummal ka hea heina aja annab, rohkeste Heino sawad; ka wilja - puud seista wägga kennaste. Otse nendasamma, olla ka Jelisawetgradi maakonna rahwas omma suiwilja külwamise ja semendamisega päiwis, allalised wihma saod ei lubbada neid õigel aeal omma pöldusi semendamiseks harrida ja semet peale külwada. Meie peame teadma, et nende külli aeg paljo warrem on, kui meil, nemmad külliwad jubba Märtsi kuu wimaste ja Uprili kuu essimeste päiwe sees, agga seal põlle raske wihm neid lubbanud sedda tööd ettewötta; ka nende talliwilja  põllud seista wägga kennaste ja rohho kassu olla hea. Sealatsed pöllomehhed kardawad  agga, et selle allalise wihma järrele jälle pitk pallawus ja põud saab tullema, ja kõik nende totust tühjaks teggema, mis neil praego nende põllu- ja heinamade peale on. Mkolajewist. Uuro-laew ..Eriklik" on 7. Mail Nikolajewist Poti läinud, kus Suurwürst  Mihael Nikolajewitsh sedda ommale prugitawaks saab wötma ja sellega künni Odessa linna sõitma, selle tee peal tahhab keiserlik  kõrgus Suurwürst Jaltas ka lühhikene » aeg aega wita. Werh ne-Ura lskist. Tullekahjust. ..Goloö" ütleb Uralskist sönnumid sanud ollewad,  et seal 30. Aprilil märato suur tullekahjo  olnud, mis wallida tormiga ruttust eddasi  läinud ja wägga suurt kahjo teinud, 230 maea, kelle seas postkuntur ja piddali maea olla, mani mahha pölletanud. Üks ossa kirjast'  ja inwentari olla nad wäljasanud. Warsi selle jarrele, kui tulli kustutud sanud, on üks kommisston senna assunud, kes nende õnnetumate  üllespiddamise holekandmist ennese peale wötnud, kes kõigest ommast warrast, mis neil olnud, ilma janud, egga nüüd tea milkombel omma ellu üllespiddada. Kust tulli lahti peäsenud,  ei tea praego weel öölda. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Keiser Willema reisist.  Wanna Saksamaa suur Majestät keiser Willem on, kuida Emsist Mai! kirjutakse, kõik se aeg, mis ta seal olnud, sure Majestäti  Wennemaa keisre jures asset olnud ja üllemal nimmetud päewa õhtul, kello 8, sealt jälle koju sõitnud. Keiser Aleksander on keisert  Willemat künni raudtee howi saatnud ja seal süddameliko armastusega teine teist Zummalaga  jätnud. Enne ärrareisimift on sured Majestätid weel Nassaus käinud, von Steini mällestuse sammast watamas. Berlinist. Würst Bismarki e l l okor - ter. Ühhes wäljamaa seitungis könneldakse, kui häddast se tarwis olla, würst Bismarkile, üht rumikamat kortert murretseda, kui se on, kus sees ta kannini ellab. Seal sees ööldakse: ..Tossi on, rigikantsler ellab wägga kassina rumi sees, ellab, nago külla naber ütleb: pead jallad koos. Warsi peale selle, kui ta ministerpräsidendiks  sai nimmetud, andis sel aeal 181