paistsid ka keisride, Aleksandr? ja Willema kujud  kenna triip-honetes kaswatud rosipude wahhelt  wälja. Ka jama-salon ehk wöeraste tubba olnud kui kenna triip-hone ja seal olnud 36 surema mehhele ning keiserlike liggisöitjatele, ja sures salis, 56 Lnnimesele, keiserlike teenritele,  laud kaetud walmis seisnud. Enne lõunat kelle 11,7 minuti, tulnud Peterburgist  üks issiärralik mässin omma wankre rongiga ja tonud kaunis rohkeste suremat suggu rahwast kasa, kelle seas ka kindral-adjutant krahw Baranow olnud. Kelle 11, 15 minuti marsinud üks shwadron dragoni rüggemendist auu wahhe peale. Kelle 11, 46 minuti tulnud  keiserlikud kõrgused Suurwürstid Konstantin  ja Mihael Nikolajewitshid wälja ja olla riddas feiswad söamehhi järrelwadanud. Kelle 11, 45 minuti tulli suur Majestät Keisre Herra, Suurwürst Aujärje pärria Tsesarewitsh ja Suurwürstid Konstantin ja Mihael Nikolajewitshid  jamamaea ette, kõik ilma mantlita Saksa keisri rüggemendi mundres. Paar minuti enne kelle kahteteistkümmend anti märki, et keiserlikud tõllad tullemas ja warsi teggi ka mässin ommalt poolt heält, et ta tulleb. Suur Majestät Keiser Aleksander astus jamamaea  ees ollewa massina silla peale ja otse felsammal silmapilgul weris ka uhkeste ehhitud  mässin omma tölladega jamamaea ette. Enne weel, kui rattad üsna seisma jäid, kargas  jubba würst Suworow tõllast wälja ja andis sure Majestätile Keisre Herrale teada, et tee-reis õnnelikult ärrakäidud, ja suur küllaline  kalli terwisega senna jõudnud. Kui mässin üsna seisma jäi, siis seisis se waggon, kus keiser Willem sees istus, otse meie sure Keisre Herra ees; keiser Willem teggi hakna lahti ja terretas sure süddameliko armastusega, käe näitusega omma suurt keiserliko õe poega. Korraga käisid waggoni uksed lahti ja sured Majestätid andsid teine teise ümber hakkates ühhe teisele terretamiseks suud; kaua ja wägga sure süddameliko armastusega hoidsid nad ühhe teise ümbert kinni ja römo pissarad langsid, kui höbbe terrad mollematel möda palgid mahha;  möllemate süddamed ollid nago sullanud, et ennam teine teist lahti ei lasknud. Weel ueste ja mitto korda wöttis suur ja wäggew Saksa keiser meie Keisre Herra kättest kinni ja terre- tas neid rapputades ja siis terretas ta teisi keiserlike wamili liikmid ja selle peale läksid mollemad sured Majeötätid ning Suurwürstid ja keiserlikud kõrgused reas seisawa söameeste eest läbbi neid terretades, kelle mango mehhed, kui mässin senna seisma jäi, Preisi rigi laulo mängis. Söameeste üllem kommandeer, olli keiserlik kõrgus, Suurwürst Mihael Nikolajewitsh,  kes suurt Majestäti seal söameeste seaduslikul  kombel wastowöttis ja teadus kirja katte andis. Keiser Willem olli Wennema kindrali mundres, sure Andreas ordeni paelaga. Ehk kül wanna keiser Willem wanna ja ellatand,  siiski näitas temma, kui kül halli peaga, ommetige tuggewa rammuga, nago mönni kesk ealine mees. Warsi peale selle, kui wanna keiser Willem waggonist wälja astus, tullid ka rigikantsler  würst Bismark ja weltmadshall krahw Moltke wälja. Wäljama seitungid on saggedaste  ja pikkad juttud sest teinud, et würst Bismark wägga häddalise terwisega olla, agga sedda ei woida temma näust mitte öölda, et ta pöddur õlleks; ta näitab terwe, nago kalla wees ollewad. Peale selle, kui mollemad keisred söameeste seaduslike aupakmist ollid wastowötnud, läksid nad kõige omma liggiollejatega  jamamaeasse priistiko wötma. Keiserliko  lauda said ka kutsutud, würst Bismark, weltmarshallid krahw Berg ja krahw Moltke, kindraladjutant krahw von der Golts, Hofmarshall  krahw Perponher, Saksäma sadik prints Heinrich VII. Reuss, ja temma wend obrist prints Heinrich XM. Reuss, obrist würst Radziwill, würst Suworow ja kindralid krahw Kanits, von Albedüll ning von Steinäcker. Kello 52, 55 minuti astusid mollemad keisred omma sure liggisöitjatega musiko mango al töldatesse ja punk kello kaks ollid nad Peterburgi  jamamaeas, kus neid sure auustusega wasto woeti. Ka seal olli essimene pattaljon Kaluga rüggemendist auuwahhiks rodus rüggementi  mängo meestega, kes ka, nago Gatshinas,  esmalt Preisi rigi laulo mängisid. Raporti  andis Saksa keisrile auuwahhedest Suurwürst  Nikolai Nikolajewitsh, Peterburgi maakonna  söawäggede üllem wallitseja. Suurde reisiate terretamiseks ollid senna wasto tulnud: keiserlikud kõrgused Suurwürstina Tsesarewna, Suurwürstinad Aleksandra Petrowna ja Olga 144