seltsid, hakawsest saadik künni siiamaale üht last oma kulu peale tummade koolis koolitada lasewad. Pärnu handwärkide seltsi eestseisuse nimel: Kassa tallitaja  K. Treiberg." Et nüüd, nagu meie jo kuulda saime, Liiwimaa sinod Wändra tummade kooli raha-asjad oma peale toimetada on wõtnud, sellepärast oleks wäga soowitaw, kui selle kooli raha seiemaalsed tallitajad, õpetaja Sakolowski ja koolmeister Eglon, mõnes ajalehes kõikide nende summade üle awalikult aru teeksiwad, mis nad siiamaale sissi on wõtnud. iTartllst. „Eesti Postimehes" nummer 46 loeme imekspannes, et Riia üleüldine Näi t-u s ja Tartu laulupidu ühel ajal saada olema. Riia näitus kuu päewani. Nüüd tahaksime hea meelega teada saada, kas laulupidu komitee  juba otsuseks teinud, missugusel päewal see pidu saab olema ja kas ta tõeste näitusiga ühte langeb. Meie arwates ei peaks meie laulupidu mitte Riia* näitusiga ühe aja peale langema, waid umbes 25., 26. ja 27. Juunil olema. Ja mikspärast? Palju laulu juhatajaid ja õpetatud Eestlasi tahawad Riia näitust waatama minna. Töiselt saaksiwad ka palju wõeraid Peeterburgist ja muialt, kes Riias käiwad, meie laulupidust osa wõtma, kui see pidu kas näituse wiimasel päewal alustaks ehk kohe peale näitust oleks. Niisama on ka mitmed linnaseltside lauljad ühtlasi Saksa seltside liikmed, kes ka Riia laulu peul ligi tahawad olla. Ka saaks meie pidu nagu warju sisse jääma, kui ajalehtedel Riia näitusest ja sealse Saksa laulupidust  jutustada oleks ja ühtlasi meie Eesti laulupidust.  See oleks meie rahwausliku asjale suureks kahjuks. Kui meie laulupidu tõeste Riia näitusiga kokku langeks, saaks temalt selle näituse pärast palju õpetatud rahwast eemale jääma, mis ka meie pidu rahatulekule suurt kahju teeks. Sellepärgst oleks wäga soowida, et meie pidu kohe peale näitust kas Jaanipäewal  ehk 25. Juunil alustaks. Meie palume pidukomiteed,  õige pea awalikult teada anda, mis ta sille asja poolest otsuseks teinud. Meie arwame, et siin laulukooridel ka sõnakene ühes oleks rääkida, kui asjad nii peaksiwad minema, et paljudele meelehaiget teeksiwad. Tartu maakonnast. Äksi kihelkonnast, Wisusti wallast kirjutatakse meile kahekordse rõõmupäewast, sest et seal 10. Nowembril uus koolimaja sissi õnnistatud  ja ühtlasi walla wana koolmeister T. Kornet oma 50-aastast ametipäewa pühitsenud. Nimetatud päewal on walla rahwas ja kõik kooli-arulised lapsed koolimajasse kokku kogunud, oma wana elatand koolmeistrile  õnne soowima. Lõunaks on ka Wisusti pärisherra,  õpetaja ja kõik Äksi - kihelkonna koolmeistrid Wahesaare koolimajasse tulnud, kus enne maja õnnistamine  olnud ja siis koolmeistri juubeli-päewa pühitsetud.  Nii heaste wallarahwa kui mõisa pärisherra von Oettingeni poolt sai koolmeister auukingitused oma auupäewa tunnistuseks, kus juures ikka ka sündsad  kõned ära peeti. Pidu kestnud rõõmsaste künni õhtuni. See pää, keda 50-aastane koolmeistri amet halliks teinud, on tõeste auustamise wäärt. Läänemaalt. Sealt kirjutatakse meile: „Meie ilmad on tänawu wäga sadused. Kõik jõed on üle kallaste wett täis ja suurem jagu põldusi wee all. Rukki oras on nagu kollane tekk põllu peal. Teed on lõpmata sopased, kellest nimelt nigrutite wedajad waewa tundsiwad, sest et meil 80 mersta Haapsalu on, kus meie nigrutid wasta wõetakse. See pitk Lee on meile wäga raskeks koormaks, nimelt tänawuse halwa teega, kus 7 päewa tee peale üksi ära kulus, nii et enestel ja loomadel nälg käes oli." -I. N. Saaremaalt. ~Eesti on Saaremaalt  Hürti-Sakala tüli kohta pitka kirja saanud, kelle lõhnast juba eemalt ära wõib tunda, mis waimu laps ta ön. Seal öeldakse „Sakälast": „Ta mõistus  tunneb risti usku, ta mõistus armastab ehk risti usku, aga ta süda on, nn hästi tundmisest kui armastusest  tühi." See on üks natukene imelik ütelus.  Meie arwates näitab armastus ennast tegudes meie ligimeste wastu üles. Et aga „Sakalal" armastust  oma suguwendade wasta ei ole, seda ei ole temale seiemaale weel keegi ütelnud. Sellepärast on siis Saaremaal uuS prohwet ülestõusnud, kes aga mitte palju jüngrid Eestirahwa seas ei saa leidma. Ehk on selle uue prohweti arwamise järele süda siis täis armastust, kui ilmalik mees waimuliku mehe tallale suud annab ja tema jala oma kukla peale laseb panna? Wõib olla! Seesugust tahtjaid on ka maailmas.  Siis jutustab kirjasaatja edasi, mis rahwas Hurti ja „Sakala" tülist seal arwab: „Lühidelt ja ühe sõnaga ütelda rahwalikust waimust: „Sakala" ilma süüta; Hurt süüdlane ja segaduse tegija. Kui aga Hurti töine wastus „Sakalale" wälja tuli, on see kõik mõistlikumad kaksipidi-mõtlejad kinnitanud, kes nüüd ütlewad: „„Hurt on hästi teinud!"" n. n.e. Seda ei ole sugugi imeks panna, et rahwas Saaremaal  osast nii arwab, sest „Sakalal" on seal wäga mähe lugejaid esimesel aastal. Ehk meie küll oma töise wastuse Hurtile kohe „Eesti Postimehe" kätte saatsime, siiski ei ole ta teda seiemaale weel mitte trükkinud, ega ka kirjawastustes meile ütelnud, mis ta teha tahab. Et aga „Sakala" wäljaandja wastust  trükkida kardetakse, see on kõige paremaks tunnistuseks,  kui kõikuma põhja peal tema wastalised seisawad.  Kõige naljakam on see lugu, et Saaremaa uus prohwet „Eesti Postimehes" kõiki neid mehi, kes „Sakalale" nimetatud tülis õigust annud ja temale  kirjutanud ja kelle seas ka peale 30 Lutheruse usu koolmeistrit on, „Ahabi ligi 400 prohwetiga" ühte liiki seadab. No jah, mõnel „prohwetil" on ikka see pruuk, et kui mõni töine mees kohe tema nõuus ei ole, siis teda kohe male prohwetiks ja paganaks  teeb. Armas „prohwet", kõik Teie ütelused lonkawad  niisama kangeste, nagu Teie awaldatud mõistus! Mast. Läti töine suur laulupidu pidada aastal 1880 Juuni kuus olema, sest et sell aastal Keiserliku Majesteedi 25 aastane walitsuse püha on. Üks komitee on kokku astunud, kes seda asja toimetab. Peeterburgist. Peeterburgi 111. gümnaasiumi heaks on üks herra F. W. Tshishow 12,000 rubla eest wäärtpaberid omas testamendis kingituseks annud. Mis räbala kaup sisse toob. Peeterburgis  on üks selts räbala kaupmehi, kes weikse poisikestest  kõik räbalad, närud ja kondid kokku lasewad koguda  ja osta. Selts nimetab ennast kompaniiks ja on umbes 100 liiget suur. Nende teenistuses seisab suur hulk korjajaid ja kokku ostjaid, kes nende rahaga kauplewad. On korjajad omale juba teadawa summa raha kokku teeninud, siis wõiwad ka seltsi päris liikmeks  heita. Et see närukaup ka oma meest toita wõib, tunnistab see lugu, et 2 aasta eest üks talupoeg  Nowgorodist Peeterburgi tuli, kus tal mitte kopikut raha ei olnud. Tema heitis närukaupmeeste seltsi. Nüüd on ta omale Peeterbungis juba neljandama  maja päriseks ostnud. Wangihoonete parandamise komisjon on ära määranud, et kõikide wangihoonete ülemwalitsus seestpidiste asjade toimendaja ministeeriumis peab olema, kelle juhatuse all kõik wangihooned seisawad. Tulekahjud. Oktobri kuu sees on tulekahjude  läbi terwe Weneriigi sees 10,479,701 rubla eest warandust ära põlenud. Liiwimaal on neist tulekahjudest 40 olnud, mis 63,479 rubla eest kahju on teinud; Tallinnamaal on 10 tulekahju olnud 9277 rubla eest, ja Kuura maal 22 tulekahju 29,402 rubla eest. Moskwast. Mullu aasta oli Moskwa linnas 33 raamatu trükimaja, 44 kiwitrüki, 89 raudtrükimaja  ja 7 käsi pressi. Peale selle oli seal 16 kirjawalamise  wabrikut ja 164 raamatu poodi ja laenuraamatukogu.  Ilma nendeta oli weel üksiku kohtadel kokku 39 trükimaja, kellega 4 iseäralist kirjawalamise wabrikut ühendatud oliwad. Wöeralt maalt. Konstantinoopolist. Osman Pashaa laseb Konstantinoopoli  nii palju kõiksugu kindlusi ehitada, et teda, nagu öeldakse, töiseks Plewnaks ümber tahab muuta. Tema juhatamise all ehitatakse künni San Stefanoni kindlusi, kuhu igal päewal Konstantinoopolist  suurtükka ligi weatakse. Nende suuretükkide arw, mis sinna juba weatud, on peale 400. Ka 40 kõige suuremat seltsi mõrsrit on wiimastel päewal sinna weetud. Ühe sõnaga: Türgi walitsus teeb, mis ta wõib, et Konstantinoopolist õige pea kõige tugewam kants saaks. Ka soldatite õpetamise poolest tehakse usinaste tööd. Hommikust künni õhtuni utsitatakse neid ühtepuhku suure hoolega edasi. Endisest Plewna sõawäest on seal umbes 15,000 meest, ja neid wanu soldatid nimelt tarwitatakse nigrutite õpetamiseks. Need Plewna soldatid seisawad ka suure auu sees Türklaste juures, mis ka noored soldatid põlema paneb. Kuulda on, et parajal ajal Osman Pashaa selle sõawäe ülemaks  pealikuks pidada saama. Makedooniast. Inglismaa ajalehed annawad pl Makedoonias jälle hirmsaid tapmisi on olnud. Bulgaari küla Krasnitsa rahwas on kõik Türklastest ära tapetud, ja nimelt Türgi soldatitest. Umbes 360 Bulgaarialast oliwad ära tapetud. Wiiekümnel  Bulgaarial läks õnneks põgeneda; aga Türklased  saiwad neid taga ajades kätte ja tapsiwad nad wiimaseni ära. Üksi neli meest, kolm naist ja paar last on eluga peasenud. Bulgaarialaste mässamine Makedoonias.  Mässajate päämehel Stojan WesenkdMVdli  hilja aja eest 8000 sõameest, kes ihu ja hingega tema tahtmist tegiwad, ja ikka tuli temale meel mehi juure. Selle mehe wahwus ja kindmaus on suur ja tema nimi seisab Bulgaariale juures ütlemata  suure auu sees. Missugune woli temal oma rahwa üle on, tunnistab järgmine juhtumine: Bulgaaria  linna Orhida noored mehed hoidsiwad ennast esiotsa mässamisest eemal. Seal kirjutas neile Wesenkow  jürelseiswa kirja: „Orhide noorus! Oled sa täitsa raisku läinud? On sinu hing Türgi musta karwaline? Ott sinu südame tundmine kadunud? Kus sa oled? Kas isamaa heal sinu südames mitte kaastundmist  ei ärata? Oled sa oma rahwausele surnud ja maha maetud? Ma ei taha seda weel mitte uskuda.  Ma kutsun sind töösse. Ma hüüan sind taplusele.  Enne kui päikene kaheksa korda looja on läinud,  tahan ma sind omas sõa-laagris näha/' Ja see kiri mõjus nõnda, et kolme päewa pärast mitte ühNmort Bulgaaria meest enam Orhidas ei nähtud, kõik oliwad nad sõtta ruttanud. Mässajate hulka Makedoonias arwatakse 24,000 mehe peale, ning mitmelt  poolt soowitakse, et Wesenkow kõikide üle ülempealikuks  saaks. Dobrutjhast. Rumäänia würst Carol on Dobrutsha  rahwale ühe kuulutuse-kirja wälja annud, kus ta ütleb: Rumäänialased ei ole seda maad ärawõitmise  teel oma kätte wõtnud, waid kui Eüroopa saadikud. Kõiki usulisi ja rahwausi palutakse, usaldusega  Rumäänia riigi-ametnikusi wasta wõtta, kellel eesmärgiks olla, Dobrutsha rahwa minewiku raskusi ja koormaid lõpetada. Wiimaks kuulutab ka kiri, et kümnese maks 1879 aasta eest maha jäetakse, ja mõned muud maksud jäädawalt. JtaaliamaalL. Terwe JLaaliamaa on Passamenta  hirmsa tsu pärast täis wiha ja kurbdust. Igast linnast ja wallast tulewad kuningale kaastundmise  ja alanduse kirjad, kult lõpmata rahwa armastus  kuninga wasta wälja paistab. Wõib ka ütelda, et arwa riikisi Euroopas on, kus kuningas nii rahwa tahtmistega ühes nöuus seisab, kui Itaalias, ja kus riigi walitsus nii waba põhja peal seisab. Sellepärast armastab terwe Itaalia rahwas oma kuningat ja seda armastust leitakse ka kõige tulisema republiiklaste juures.  Kõik on sellest hirmsast teust ehmatanud, ning ei leita küllalt sõnu, tema jõledust ülestunnistada. Ka watikaano ajaleht „Osservatare Romano" mõistab seda mõrtsuka-tegu hukka, aga mis see aitab, kui ta töiselt poolt jälle näitab, kuidas kuningas kiriku wande all seista, ja sell kombel auutundmist ülema riigi-pää wasta rikub. Kui sala töö maha kisub, mis awalik tunnistus silmakirjaks ülesehitab, siis ei ole seesugune awalik tunnistus muud ühtegi, kui kurjuse kate. Kõige pealt oleks sellepärast tarwis, kui paapst kõikide oma paapstikestega esite seiemaale käidud teest, kelle peal riigi walitsuse wasta tallitawad, ümber pööraks; ennast  poliitika asjadest kõrwale hoiaks ja enesele üksiainult  seda eesmärgiks teeks, inimesi ligimiste armastuses  Jeesuse jüngriteks ja järelkäijateks teha, siis ei saaks põrgul mitte enam nii palju maa peal wõimust olema, et ühe ainsa aasta sees mitu seesugust looma, nagu Hödel, Nobiling, Moncasi, Passamenta ja kuidas  nende kõikide nimed on, wälja sülitaks. Sellepoolest  on aga terwes maailmas üks ainus soow walitsemas, et loomi, nagu eesnimetatud, kõikide oma seltsimeestele kohe ära tuleb hukata, kui mitte terwe maailm üheks mõrtsukate koopaks ei pea saama. Hispaamamaalt. Kuninga mõrtsuk Moncasi on 11. Nowembril surma nuhtluse alla mõistetud. Prantsusemaalt. Mis ultramontanlased taha Nad. Ultramontanlased ehk mustakarwalised pimeduse jüngrid on küll igal maal ühesugused, aga arwa räägiwad nad omad tahtmised ja püüdmised nii awalikult ja otsekaudu wälja, nagu nad seda nüüd Prantsuse parlamendis teinud. Seal on grahw de Mun oma partei nimel wälja ütelnud: „Kuningas peab Prantsusemaal ja kirik kuninga üle walitsema!" See on Prantsusemaa kiriklaste püüdmine. Mingu seal juures" isamaa auu ja hea kord uueste sassi ja hukka, sellest nemad ühtegi ei hooli: nemad wõitlewad oma kiriku walitsuse eest, künni neil hinge sees on. Wabameeleliste poolt on nüüd healte paljus Prantsusemaal,  sellepärast kuulutas grahw de Mun ühtlasi, et tema partei püüdmine nüüd saab olema, mässamist