hingekarjatse 50 aastast ammeti päewa same pühhitseda. On agga meie ellopäewad Temma  ramato järrel pea täide, siis pango Ta meid rahho sees hingama meie päewa tööst. Agga senniks, kui weel ellame, jägem iggaüks truiks omma ammeni paiga heale, mis sees Issand meid on kutsnud Tedda tenima; agga üks on kord öölnud: ..Ilma minnuta ei woi teie ühtegi tehha. Sellele laulgem ühhel metel:  . 1. Kiitkem nüüd Issandat, kes meid siit sadik on saatnud, Kes sure armuga heldeste meie peale waatnud, Kesk pimmed ööd Näitnud  meil walgustud teed. Au temmale nüüd sest sago. 2. Kiitkem nüüd Issandat, kes meile karjatse  andnud ja meie hinged ta süddame peale pannud; Kes meie eel Käinud siin Issanda teel. Au olgo temmale kõrges! Nüüd pallume allandlikult auliko öppetajat meid weel kuulda. Süddameliko tänno tunnistuseks  õlleks meie kohhus ka hinna wärilise  kingitusega Teid römustada; agga et meie kõik ühhe kalo järrel ihhulikust warrast waesed  olleme, siis pallume sedda alwa asja meie käest wastowötta, mis meie teie jalge ette. panneme.  (Üks saan koli katsmise tarbeks.) Se sündko awwalikuks Teie poolt armastuse üllesnäitmiseks, et meitest luggu peate, kui meie alwa annet ärra ei põlga. Könne olli löppetud ja minno süddames tousid ka õhkamised, et Issand tedda kauaks weel omma koggudusele jättaks. Parrast sedda sai jummalatenistus kirrikus petud, ja kirrik seks wägga kennaste ehhitud. Linna öppetaja Hesse piddas altari ees üht wäggewat könnet nende sönnade põhja peale mis on 2. Mos. 32, 11. Kõikide süddamed ollid römo ja tännuga täidetud. Minno merrele minnemise aeg olli jubba ammugi käes ja piddin randa minnema, egga wöinud kõik sedda römu otsani nähha. Agga teine kord pärrisin kõik järge ja sain kuulda, et kõik sõbrad, kes seal koos ollid, on römuga sedda päewa löppetanud. Kui mönne päewa pärrast koes tullin, räkisin ka omma perrerahwale, mis tee peal ollin näinud  ja andsin poea Pardile, kes Anseküllas kolitud,  käsko: kirjuta Postimehhele, et eesti wennad, ka teada sawad, mis römo meie olleme  sel päewal tunda sanud. Saremaal, -23. Augustil 1871. P. Püs. Peterburgist. Passide talli tus-est. Seitung ..Peterb. Gas." ütleb na körwalt kuulnud  ollewad, et sealt linna üllemad sedda raskust,  mis tävnini passide ülleskirjutamise parrast  rahwal seal sures pea ja pessa linnas olnud,  nüüd. waljama moduse järrele tahtwad seada ja sedda kohhust maea perremeeste öllade peale sidduda, selle ülle walwada, et igga ühhel,  kes temma maeas asset, selge pas kasas on. Neile tehhakse kohhuseks, üht nimmekirja nende ülle, kes nende jures üri peal ellawad ehk korteris on, adres-kuntori anda, mis läbbi siis kerge on, iggal aeal üht innimest leida, kedda tarwitakse. Siis ei olle tarwis reistatel  ja neil, kes saggedaste omma körtert wahhetawad, issi omma passi näitamise parrast waewa nähha ja sedda adres-kuntori wia. Mohilewi kubbermangust. Wäljarändanud  latti rahwa seal. ollemisest kirjutab  üks lättimees sealt, seitungi „Latw. Ztw." labbi, ja annab teada kui paljo seal kolmes makonnas, se on: Bihhowis, Klimowitsis ja Tsherikowis mitme mõisa peale ühte kokko 164 leibkõnda lättirahwast, olla mõisa herradega wägga sure wölla sisse langenud ja peawad 5 künni 6 protsenti intressid maksma. Nad ei jõua mitte omma renti ja intressist' ärramaksa,  kuida omma wölga surmata ja sellest ükskord lahti sada? selle peale ei woi nad mötteldagi, waid wölgo janud rent ja protsendid  lüakse ka weel wölla kaptali jure, mis läbbi ta weel suremaks kaswab. Läne kubbermangudes,  ärrasurnud teo - orjus, hakkab seal ellama ja rendi assemele pärrisperremehheks  sama; peale selle peawad nemmad kronule igga tessatini pealt 6—B koppikud maksma. Maeade ehhituste puud annab mõisa herra neile ilma maksuta ja ommetige ühhe issiärraliko  tingimistega 25 aasta parrast on need ehhitud maead, mis kõik heas korras peawad ollema, möisnikude pärris ommad, egga ei olle perremehhel middagi tassumise nõudmise õigust. Kõige parrem põlli on neil Lätlastel, kes Gru- 303