Uemad sönnumed. Wersa i l l e st, 26. Julil. Söaminister annab teada, et söakohhus, künni 24. Juli ku päewani 4262 süüdlast, kelle peale kaebtust tõstetud, üllekulanud; 1566 olla süta leitud  ja lahti lastud. Berlinist, 27. Julil. Keiser Willem on eila lühhikese aea peale Hombergi tulnud, kus tedda ühhe issiärraliko sure auustusega wasto wöetud. Kuida kuulda, peab würst Bismark mönneks päewaks keisre jure minnema. Parisist antakse teada, et endise mässajate koggo peale kaebtuse kirjad peansad awwalikult kulutud sama, ja et Prantsuse rigiwallitsus ommale jälle savikuid Saksa maale tähhab sata. Be rlini st, 28. Julil. Rumäni raudtee tülli näitab aeg aealt töelikumaks minnewad ja on karta, et sest weel surem tülli saab tullema.  Wi n i st, 28. Julil. Kindralädjutandid krähw Bellegarde ja von Gablents olla keisre Pölest käsko fanud Saksa keisert, kui ta Austria piri peale tulleb, omma ullema wallitseja mmzM  terretava. Berlinist, 29. Julil. Saksa ja /Austria keisrid ffawad horne Welsis kMo andma ja siit seltsis künni Jshli reisima. Würst Bismark  ja krahw Beustisawad hiljem kokko tullema.  —> Prantsuse rigiwallitsus on praego kibbedaste ammetis, sedda niMugele tehha, et Saksa wäed Seine kindluW pea sawad wäljaminnema.  Wennema Suurwürst Konstantin  on ka wanna keiser! Napaleonrwatamas käinud. Berlinist, 36. Julil. Kunningas Ludwig  on eila wanna Saksa keisert Willemat Shwandorsis, kust ta Läbbi reisinud, terretanud  ja künni Regensburgi saatnud.  Wanna  Garibaldi olla raske haige. Wanna Sultan ei tahha ennast Rumäni raudtee tülli sekka seggada, waid sest emal hoida. 257 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Et Ria linnas kolera rahwa kestes likuma hakkanud  ja wKgga pahhaks ähwardab minna, saab selle eest, et se többi ka meie jures ei saaks hak- kama ja laiale laggunema, hoidmiseks, üllemate polest antud seädust möda politsei kohto polest, allamal  seisawad punktid selle kässuga antud, et need ka köwwaste ja jäieste täidetud sawad. 1) Peab igga maea perremees, sedda temma kohhust, et ulitsad ja wirtsa rennid puhhastud samad,  saggedamine ja surema holega, kui enne, puhhastama. 2) Peamad maea perremehhed selle eest köwwaste ja holega Murret piddama, et nende howid ja krundid  puhhastud ja kassitud on, ommale sönniko augud  ja pühkme kastid teeb, mis ka ni saggedaste kui ial wöimalik peawad puhhastud ja wälja wetud  sama, sõnnik pöllude peale ja pühkmed senna, kuhhu politsei kohta kätte näitab. 3) on igga maea perremehhe kohhus selle eest köwwaste hoolt kanda, et peldikutes puhhas lühim on ja et need saggedaste samad puhhastud. Kõige nende asjade sees peawad meie linna koddanikud  wastopannemata, mitte ükspäinis sedda, mis politsei kohhus käsknud, waid ka sedda, mis Lerwise hoidmise kommissioni liikmed ja nende sadikud  käskiwad, wibimata täita; julgeb agga kegi selle seäduse wasto panna ja sedda mitte täita, mis kästud, siis saab ni kohhe wastopannia kullu peale, kõik tehtud, mis temma teggemata jätnud ja holeto ning wastopannia issi langeb seäduses kinnitud, kange trahwi alla. Pernus, politsei-kohtus, 10. Julil 1871. Politseikohto pea-wannem Groot. M 1050. Sikkertär E. v. d. Borg. s Perno politsei kohhus annab seläbbi kõigile, agga issiärranis neile, kellesse se putub teada, et kõik pühkmed, prüggi :c. 2c. agga aina üksi woiwad  wetud sada: 1) linna krawi, Tallinna wärrawa tahha, wälja pole kantsi. 2) linna krawi endise wessiwärrawa tahha parrem  pole külge. 3) allewi ja üllejöe allewi rahwale sawad nende karjama äre kohhad tulvadega kätte märgitud, kuhhu omma pühkmid ja prüggi peawad weddama. Möllemate essimeste nimmetud kohtades peawad wäljawetud prüggi ja pühkmed wette agga mitte krawi kalda peale kuiwale, egga senna lähhedale laggendiko peale, Aiahhawissatud sama ja möllemate  wimaste nimmetud kohtade peal jälle ükspäinis  tulvadega ümberpiratud kohha peale. Kes selle kässo wasto teeb, arwatakse selle sarnatseks, kes awwaliko platsisid rojastab ja kes mitte politsei  käsko ei olle täitnud ja langeb selle trahwi alla, mis seäduse ramatus nende kohta kinnitud ja peale selle sawad prüggi ja pühkmed, mis muiale mahhawissatud, selle kullo peale nimmetud kohta wetud, kedda esmalt seäduse wasto töö pealt kätte sadud. Prrnus, politsei-kohtus, 10. Julil 1871. Politseikohto pea-wannem Groot. 1051. Sikkertär v. d. Borg. s