minema sügisest saadik ettewötnud, äratasuda, mis aga tema hädise terwise pärast nii kaugele  pitkendatud saanud, ega praegugi weel kindlaste nimetatud ei woi saada, sest et wana inimese termis pääw nenda, teine teist wisi on. Bremenist. Laewa õnnetus. Meremees  on just kui lind oksa pää!! Bremen st kirjutakse: 13. Märtsil läksid wiis merehädast ärapäästetud madrust, mis randa läinud wene shoner laewa „Sharlotte" pääl, kaptein Wiekmann,  on olnud. Tänawad saksa merehädaliste  ära päästjat seltsi, kes neid mere surmast  ärapäästnud. Laew ..Sharlotte" tulnud ladungi kiwisüttega Inglismaalt, mis ta Brünhauseni  pidand wiima. 8. Märtsil tõusnud korraga wali pöhja-loode torm, kange lumetulsuga  ja see ajanud laewa randa, kus ta lühikese  aeaga sedawört purustatud olnudj, et ta kuhugi enam ei ole wöinud minna. Homiko kello 4 aegas, kus laew weel põhjas kinni ei ole olnud, on üks märatu laene üle laewa läinud, mis kõik wee alla pannud. Paale selle, kui wesi laewa lae päält jälle oli ärajooksnud  ja tehtud kahju iga ühel silma ees olnud, leidnud nad et paadid purustatud ja kaptein üle parda meresse wisatud olnud, kes ka kadunumaks jäänud. Homiko kello 6 aeal on laew esimest korda waSto põhja löönud. Kartuse pärast, et taened, mis nüüd alati üle laewa käinud, ka neid ei saaks üle parda wisata,  on nad üles wantide sisse warjo paika otsima läinud, aga warsi paale selle, kui üles olid roninud, on kange maru mastid maha murdnud ja kõiki mehi enestega ligi meresse wedanud. Wie mehel on see õnneks läinud, wantide kaudo jälle laewa paale tagasi saada, aga kaks nende seltsimeestest, laewa tsimmerina  nn ja üks pois, laewa peremehe oma poeg, läinud kadunuks; wist on mastid maha kukkudes neile wiga teinud ja nende jõud nii nõdraks jäänud, et ei ole suutnud mässama mere wasts sõdida. Maha langenud mastide läbi, on laew kergitud saanud, mis läbi siis meri seda weel enam maa poole ajanud, kus mere madaluse pärast, laened enam liig suured ei ole olnud, ja meestel jälle woimalik, endid laewa lae pääl kinni hoida; aga külm oli neid juba kangeks tõmmanud ja et ueste ika jälle märjaks saanud, fee olla neid wiimaks üsna äranörgastanud. Kello 9 aja! tulnud abipaat  neile appi ja wiinud neid mäele. Nenda olla nemad siis ligimese armastuse läbi hirmsast  mere surmast pääsenud! Austriamaalt. Kaebtus talwe üle. Wilni linnast kirjutakse 15. Märtsil: Meie tali ei taha weel lõppeda. Auslriamaal on ta see aasta iseäranis wali, ja kõige enamiste kesk- ja lõuna poolises riigi jaus kõige walidam;  sääladne rahwas on ta käest kõige enam näppistava saanud. Juba minewa aasta Nowembri  kuu hakkatuses, tuli rängaste lund maha ja kõik talwe ikka juure tulnud ja sagedaste  õige rohkeste. Ka täna weel on kõik maa sügawa lume al. Ligi wiis kuud aega, on wäga arwa üks pääw olnud, kus kraadiklaas  lühike aeg pisut üle nutto tõusnud. Kõige wanemad inimesed ei maleta üht seesugust  talwet, kus wiis kuud wahe pidamata, kõwa tali, nagv see aasta, meie silmade ees olnud. Wäga imeks panemise wäärt on kuuda, et üle kõige Austriamaa, mitte üht jõge ei pea olema, mis oleks kinni külmetanud, ehk kaane pääle wötnud; Donau oma körwaliste jõgedega,  on sulad ja lahti; selle wasto olla aga maa mitto tolli külmetand, aja- ja põllotõödega  pole tegemistki. See wali talwe, ei ole mitte ükspäinis pölloharimisele, waid ka kõige tallitust? ja tegemiste juures tüliks ja paneb takkistama. Muido on neil lihawöte pühi! suured tallitused olnud, aga see aasta kõik wagusi mõõda läinud; pole kõppu ega kobinat  kusagil kuulda olnud; kewadise rõõmu arwawad  kogontste kadund olewad. Ka kaupmeeste  asi olnud nii hästi suurde kui waikeste  kaupmeeste! tetwise rikkuja; kaubitsemine ei ole häste läinud; ka wabrikandid peawad tema kibeduse üle kaebama. 1875 aasta tali on mõnda haawa, mis aasta 1873 on löönud  , suuremaks ja walu rikkamaks teinud; millal saawad need paranema?! Prantsufemaalt. Hispania asjust. Seitung ..Agence Havas" ütleb Baionnest sõnumid  saanud olewad, mis seda töendawad, et kuninglikud söawäed ja Karlistlased, kes Oriolinis teine teise wasto seisnud, Suurel- 118