Kele pudus» Nende wihha js kibbeda  öppetuste körwa, mis Prantsuse riik omma  söawaggedega wimases söas näinud, tulleb  weel se, et nende ohwitserid saksa keelt ei mõista. Se mõtte, et prantsuse, keej wöera kelede õppimist asjata waewaks teeks, ei olle õige, waid midda rohkem kelesi kegi õppida jõuab, sedda parrem ja kassulikum se >pn. Prantsuse söaminister olla nüüd käsko andnud,  et ohwitserid peawad saksa keelt õppima ja st nad sedda õppida wöiwad, seks rüggemendi  kolid seadnud. Kolide minister on igga kotile kohhuseks teinud, pra.ntsuse kele körwas kolilastele ka saksa ja inglise keelt öppetada, sest neid olla neil issiärranis wägga tarwis, kui naburi rikide keled, kellega neil saggedaste wastastiko kokko trehwamist ja läbbi räkimist juhtub ollema; teised kaugemad keled jägo õppimata. Saksamaalt taggast tulnud ohwitserid olla seal mangi pölwes kauniste saksakeele õppinud ja otse nendasammoti  ka underupserid ja soldatid, mis kül suur assi ei woi olla, agga nad rägiwad ommetige, nad issi piddada sest suurt luggo. Noh sddasi  peab jo igga rahwas astuma, muido ta ennam läbbi ei sa. Jtaliamaalt. Wanna paawst, kes ikka weel Roma linnas ellad, on 55. Õktobril  üht salla koos ollemist piddanud, kus ta üht könnet piddanud ja ses könnes pöllastusega  sest räkinud, kuida asjad praego olla ja ueste Jtalia eestkostust mitte wastowötnud. Pöllastamisega on ka wanna paawst selle kongressi  peale möttelnud, mis wannad katoliiklased  hiljoti Münheni linnas piddanud. Löppetuseks  olla ta weel könnelenud, et ta nende piiskoppi kohtade peale, mis praego Ztalia maal tühjad, tahhab jälle ued piiskoppid panna.  Parrast könne löppetust olla ta 55 meest piiskoppi au sisse tõstnud. Uemad sönnumed. Pernust, 2. Nowembril. Wanna prügi ja wisi jarrele piddi meie jõe sild eila pealt ärrawöetud sama; agga et kaupmehhed omma laewa läbimisega weel walmis ei õlle; sepär- rast peab sild tullewa esmaspäewal pealt ärrawöetud  sama. Essimene jeä, mis al pool silda, on ka jubba ennamiste jõest wälja läinud,  peal pool silda seisab alles terwe. Wae-- sed hobbused on kõige ennam kimpus silla otsast ülles minna, mis külma läbbi jeätand ja libbe. Tallinnast, 27. Oktobril. Lübeki aurolaew  „Union", käptein Heilmann ja otse nendasammoti  ka auro-laew „Ädmiral", kaptein Essmann, on praego Kroonstadti tee pealt jeä pärrast sia taggasi tulnud. Winist, 26. Oktobril. Se jut, et krahw Beust ennast ammetist lahti pallunud, ööldakse tossi ollewad, ja otse nendasammoti ka se, et krahw Andrassi temma assemele peab sama.  . Winist, 26. Oktobril. Austria ma keiserinal  olla se nou, ette tullewal talwel Nitsa linna ello asset wötta; tahhab siis m õnneks kuuks kotto ärrajäda. Berlinist, 27. Oktobril. Kreka ma pealinnast  antakse telegrahwiga teadust, et sealatsed  ministrid enneste keskes ka nattuke samso läinud, ilma et õlleks tahhendud, mis sü parrast.  Winist, 27. Oktobril. Kuida kuulda, on krahw Andrassi wäljaspolise asjade tallitajat  ministeriumit omma holeks wötnud. ' BerLinist, 28. Oktobril. Wini linnast antakse teada, et krahw Andrassi üht assemiko omma ammeti tallitust pannud ja eddespiddi krahw Beusti ammetit omma holeks wötta. Winist, 29. Oktobril. Austria keiser on omma kaega krahw Beustile kirjutanud ja tedda ta waese terwjse parrast pallutud lahti laskmist rigi kantsleri ammetist, wäljaspolise asjade tallitaja- ja keiserliko maea tninistre ammetitest lubbanud ja tedda süddamest ta Holstiks  tallituste eest tännanud ning elluks ajaks parlamenti liikmeks nimmetanud ja kinnitanud.  Berlinist, 29. Oktobril. Krahw Andrassi  lubbab sedda politika, mis krahw Beust seadnud, köwwaste ullalpiddada egga sest karma  wäärt körwa minna. 361