litud liwa ärrawinud ja sedda öneks teinud. Nowgorodi kubbermangust kirjutakse 18. Juli!  Mitmest õnnetusest, mis seal pikse läbbi sündinud.  Nowgorodi linnas kiskus kange torm kattusid mahha ja panni maead pöllema; siis löi pikne kaks kord sisse ja surmas mitto innimest;  otse nendasammoti löi ta ka maal ühhe mehhe mahha ja panni mitto maea pöllema. Witebskis on pikne 21. Julil, maead pöllema  lönud, mis läbbi tulli arrutumat suurt kahjo teinud ja nendasammoti on pikse läbbi 16. Julil Shibintsi külla ärrapöllenud; 27 maeast, mis seal küllas olnud, on agga paljast  kolm järrele jänud. Shaubenis olla 25. Julil 36 maea ärrapöllenenud, nende seas ka suur kiwwist ehhitud kolimaea. Tulli olla ühhest trahteri heina kurist hakkanud; peale selle, kui tulli nelli tundi olli pöllenud, olla ta poolteist tunnise raske wihma sao läbbi kustutud sanud. Umbes 660 sülda tullepuid olla ärrapöllenud. Krahw Subowi maead sanud  seläbbi tulle käest peästetud, et tal ommast  käest pritsud olnud. Taganrogist. Kolera sönnumed lahhäwad ikka kurwemaks ja issiärranis seläbbi,  et se többi kurjemaks ja kangemaks lähhäb; igga päwaga jäwad rohkem innimesi haigeks ja surm nidab omma ossa neist, kes haigeks jäwad, otsast mahha; arwatakse päwas rohkem W innimest surrewad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Söa asjust on nüüd kõik seitungid tais, wötta sa missuggune leht kätte, siis leiad sa igga nelja külje pealt söast jutto. Wahhest sekka puhhutakse ka passunat neist asjust, mis koggoniste ma peal ei olle olnud. Noh, sedda ei woi ka immeks panna, issiärranis  ühhel sesuggusel aeal, nago meil praego käes on. Zssiärranis sünnitakse Prantsuse poolt wägga paljo wallet ilmale ja sedda tehhakse  ennamiste selle pärrast, et sealatse kodduse  rahwale prüggi silma aeada, et ei pea teadma, kuida luggo söaplatsis lähhäb. Zägo se, mis m'e tühjaga aega widame, waid lähhäme  ja käime Saksa - ja Prantsuse maad läbbi siis teame, kuida söaga luggo lähhäb ja hakkame nüüd esmalt Berlinist peale. Kõik päwad ei olle wennaksed, kõik sönnumed ka mitte ühhe suggused.  Täielikumad sönnumed, mis Wörthi laWngist Ria seitung sanud, ullatawad künni 28. Juli ku päwani ja seal ööldakse, et Prantslane  ses lahhingis kõige wähhemast 3VVV meest surnud ja hawatud kokko, söa platsi peale mahhajätnud ja peale selle on 6000 meest mangi wöetud. Mak Mahoni rüggement olla wägga kokko sullanud, ja mis järrel janud, jätnud kõik omma söa warrandust, paljo suritükkisi  ja kaks raudtee wankre 'täit mona Sakslaste kätte ja issi pöggenenud ärra. Saksama  hobbuse wäggi olla Prantslasi tagga aeades ühhe hulga laiale pillatud Prantsuse söamehhi leidnud, kes omma söariistad käest metsa wissanud. Sakslaste poolt, woib arwata on kolm künni nelli tuhhat meest langenud  ja hawatuid ühte kokko, ssa wägge wähhemaks jänud. Teisel päwal kirjutakse Hagenaust', et kust külladest kronprints omma waggedega läbbi läinud, ta sea! wagga paljo hawatuid Prantslasi,  mis Wörtheni lahhingis hawatud sanud, leidnud ja selle järrele. on arwata et Prantslase  kahjo paljo surem olnud, kui üllemal nimmetud.  Awwalikude sönnumite järrele, mis Saarbrükkenist  30. Zulil Berlini tulnud, peawad Prantsuse söa wäed iggast kohhast koeo pole ruttama, ilma selle, peale watamata, kas omma  krami ka kõik liggi wötnud. Nihästi söamona kui toiduse krami jättawad nad mahha ja tewad, et agga Sakslaste eest minnema sawad ei armasta nendega kokko anda.— Pissukest kindlat linnakest Lütselsteini, kus ka ommad tarwitawad sured tükkiv ja moon sees olnud, sedda jätnud Prantslased kõigega, kuida ta seal olnud, Sakslaste katte ja teinud agga, et eest ärra sanud; näinud ärra, et jõud ei jaksa wasto hakkata. Saarbrükkenist kirjutakse: ELsaösis olla kartus, et töö rahwas mässama lähhäb> ni suur, et rahwas mitmes kohtas sowida, et 261