sesuguSte tallituSte juures oma fllmanäo kinni katfld. Ursel lootis siis sesuguse rahwa peale, ja tema teadis, et temal wdti oli, mille all inimeste  tuimuse lukkus seiSwad südamed lahti kargawad; isa tagawara seisis liikumata kottis. Se tõi temale nüüd otse kergitust, et wara mis nende lahutust sigitand, nüüd ometigi Siksti heaks pidi tarwitud saama. Tasaselt nihutas Ursel kirstu kõrwale ja tegi salakapi lahti mis se oli? tema süda jäi seisma, wärisewa  käega otsis pimedas kappis. ASjata! Koti oli kadund; kui ise mängis MuS, olid temal margad käinud! Se mõedus kui kõuelöök. Ikka oli Ursel warauduft armastanud, Varanduse  peale uhke olnud; nüüd sai esimest kord aru, et waranduse suurem mõnu selle tarwitus on. Ei mõtelnd Ursel sel silmapilgu oma enese tulema põlwe peale, täides kehwuses; et aga mehe surnukeha nüüd ometigi teotuse alla pidi langema, se rusus tema südant. MiS pidi tema nüüd tegema? Wiimse aea ilmutused olid uäitand, kui mähe toetust ja weel wähem abt läbirääkimised kadeda naabrinaeStega toomad; oma mähese sugulastega oli Ursel kas tülis ehk koguni wõeraks saanud; ei leidnud tema suures hädas kedagi, kelle peale oleks lootust  heita Võinud. Kord mõtles maja müia, aga südamewaluö ja teotuses oli peidupaika tarwiS, ja kus oli sel raSke! aeal ostjad leida? Aeg tikkuS omalt poolt peale. Juba esimesel pääwal oli raeteener kohtu poolest järelpärind, milla kõik tehtud oleks, ja teisest homikuft saadik luuris „wabamehe" kole kuju kaewu ümber; se walwaS ka oma õiguste üle ja oli oma tuntud noa Urselt maja piida sisse pistnud, täheks et oma riigi piirete üle matmas. Äkiline miha tõusis seda nähes Urseli südames,  ühes aga wälkus ka mõte läbi pea, mis peastmift näitas. Eks mõinud tema ennast ise amitada, kus kõik temast taganesid? Eks olnud tema täuiue kõik omad tarwitused ise toimetaud ja näinud, et se üksi hea oli? Esiteks tõukas seda mõtet kül eemale; koleduse märiu käis läbi keha, kui koleda töö ja kaewu sügawuse peale mõtleS. Eks saanud tema ise selle läbi roojaseks,  ja kaotanud wiimse au linnarahwa ees? Siis aga waataS kindlast mõtte silmi. Ms selle wasta rääkis, tõusis euese-armastusest, mis selle eest kostis oli kõrgem ja siin pool oli SiguS. Tema ei teadnud teist teed oma südame  tungimist täita ja wõttis nõuks, oma paremad  tundmist mööda edasi minna, tulgu sellest mis taheS. Tugema südamega inimestel on se isewiis, et tagasi ei maata, kui nemad kord iseenesega selgeks saanud on. Waikselt ja kindlast hakkas Ursel oma wõetud nõu täitma ja toimetas, mis tarwiS oli. Köiskartsast, mida katuse- ja kaewu kohendamise juures tarwitati, tõi tema wälja ja seadis ne küünla latorni sisse. Siis istus maha ja ootas. Oö jõudis pea; külm talwine öö, oma koledusega  ja oma kenadusega. Sinihalli taewa peal käisid weiked walged pilwed ja seisis kuu, wikerkaari-karwalise rõnga keskis ja laotas oma kahwa paistust üle waikse uulitsate ja üle kõrge katuSte, et need kui hiilgan? jäe särasid; walgnstud  aknad wahtifid läbi kerge ndulise kuupaiste,  kui nutust punastud silmad talwise maa ja taewa poole. Kõik oli segases poolwalges, üksi majade marjud ja raagus puud mustasid. Lumi kriuksus astujate jalgade all ja wahete wahel kostis kella - kõlin kojutõttawa saanide poolt, läbi wagalise talwe-vhu. Ursel ootas kuuni kõik waikis; kord-korralt waataS kuu peale, kui soowikset ka se oma nägu pilwe taha peidaks, sel näitas aga nõu olema sala - töö tunnistusmeheks tulla. Ka palweraamatu lehti pööris Ursel aeg-aealt ümber,  aga silmad jooksid kui kartes üle suure tähtedega trükitud suremise-palwete. Kell lõi kaksteistkümmend; ohkades ja mägise tõusis Ursel üles, wiskas köiskartsa üle käe, wõttis latorni ja astus toast wälja. Uulitsad olid waiksed ja tühjad; majade silmad  olid ennast kinnipannnd, kõik küünlad olid kustutud; üksi tornimehe kõrgest kambrist paistis tnli, kui üksik täht. Ursel astus wahwa meelega  ja kindla sammudega edasi, läbi Jsanda- uulitsa, ümber nurga Juudi-kaemu poole. Kaew seisis marjus ja wahtis kui tühi silma-auk surnupealuust  tulia masta. Ursel istus madala kaemu-ulüüri peale ja waatas põhja. Sealt pidi teda wäljatooma, sealt koledast koopast, mille põhjas igawene pimedus seisis, et taewatähed  südapääma aeal sissepaiftsid! Kõik koledad kujud, kuida neid rahwa jutt Juudi-kaemu ümber  sünnitund, surusid Urseli maimu ümber, aga wahwa südame üle ei olnud nendel wöimust. Rahuse silmaga mõetis Ursel kaewu sügawuft, sõlmis köiskartsa otsa raudkoogu külge, mis kaewu-müüri sees oli, ja laskis kartsa sisse. Mõnest aeast saadik ei olnud se tarwitud, asted näitasid pehastamas olema kui rebisefld  kui jalg libiies, ehk kohmetand käsi nõrkuS? Mis Ursel selle järel päris! MiS oli temal nüüd weel maailm mis elu! Järsku astus kartsa peale ja tõttas allapoole. All wastis Ursel ümberringi; täewarre kaugusel  oli midagi, kui riidekimp kahwaft walgustud  wees. Se pidi tema endine rõõmus kuju olema; weel ei olnud kaotawad looduse-rammud oma sõrme tema külge pistnud! Enese - hukkaja surnukeha ei mädane muldas, seda uskus selle aea rahwas, ja Ursel oli oma aea laps. Kõrwale  pöördud silmadega sirutas Ursel kätt kimbu poole ja wedas ligemale; se oli kergem kui enne arwas. Käsi laskis lahti, kimp langes tagasi. Ursel kuulatas wõerastates mis se oli, eks kostnud kimbust kui kõlin? Julgemalt sirutas teistkord kätt halli kimbu poole ja kiskus seda kõige jõuga ülespidi. (Jääb poolele.) Nalja jutukesed. Ühe korraga. Proua: p Liisa, mine poodi, too kaks naela sukrud/ Liisa (poole tunni pärast tagasi tulles): „Mina tõin ühekorraga ka soola." Proua: „Hea küll aga kus sukur on?^ Liisa: „Sukur?! Uil), seda mina unustasin  !" Tsensuri poolest lubatud. Tallinnas. 20. Heina-kuu P. 1379. TrükkitudL indforS' i pärijate juures Tallinna jToomwohteikvhus annab teada, et Toompä allewis. Vaestekooli ulitsas, maja Nr. 125 u. 152 t kõige hoonedega,  mis Keila litgmehhe Gustav Ksllsri nimme peal seisab, 3. Augustis 1879 a., kell 12 lõuna aeg, wohteikohtotoas  saab auktsioni peal ärra miidud. Lähhemad teadust annab wohteikohuse kantselei. Tallinnas, Toompeal, sel 12. Juulis 1879. President Huhn Asjadetoimetaja Anderfon ilus raamat. Praegu Kchnallcuvurgl juures Tartus wälja tulnud ja igas raamatupoodis saada: Geesti keekc h«KlteSpst«s. Wälja andnud 0r M Weske. Hl»d lõid-t.d ««» I-P. Selle raamatusse ou esiteks leilide Eesti keele healte pitkused ja kordadnscd hulga näitustega tabelitesse Ülesseatud, nii et luö sõna hcalel ja mõttel mahe, seal ka ikka kirjal. Siis tuleb hull sõnakäänude (declinationi ja eonjugatioui) parandud  wiistl kirjutud tabelid mitmesugnvtc kasuliku seletustega. Raamat eu igaühele, kes oma kallist isa-ema keelest selgemat aru ja õpetust tahab saada kodu ja koolis, wäga tululiue juhataja. ""Sest et nende rahma poolt, kes al mrem mõisas käinud, sagedaste on pahandust tehtud, annan mina teada, et keelan igaüht  ära, Rocca al mare's käia. krtkur kirm el lik Zouoanton. Äks maja on mllja. Jsraeli-uulitsas Nr. 71 a. MrwW-Mwwmd Massina leiwa wabrikns 1 jäme-leib 16 naela 38 kop. 1 ~ ~ 8 „ 19 „ 1 ~ ~ 4 ~ 11) ~ 1 penikc leib 3 „ —l2 „ Lacwa weepakki 4 kuni 10 nael. toatüdrukud ja üht karjatttdrukud, ehk ka karjanaest, selgemad teadust annab selle lehe redaktor Nõmme mõisas. Sealsamas antakse ka teadust 6 künni 7 uue wabadiku  koha üle, mida tahtmist mööda ka juba sel suil wvib wastawõtta. " Selle lehe tellimist ja tellimise raha wstawad masta: Kerdlas: J. Husen, Suure Hiioma-mõisas: koolmeister Liit, Lihulas: N. v. Seegebarth,  Saggadi mõisas : M. Gustavsohn. Kocro: W. Duglas, Simunas: W. Norrmann,  Ragawcrcö: W. Lepp, Alel: Jakob Kiilwander, KriliS: M. Meier, Wcudra mõisaS: J. Eglvn, AbiaS: 9. Jung, WõrruS: Vielrose proua, Walkas: M. Rudolfs's raamatu-poes. Teadaandmised. Kuulutus. Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eest rahwa kätte toimetada, peame aga sellepärast paluma, niipalju kui wõib rohkem lehti iihes pakkis tellida. Iga lugejale oma adressi peale saata, käib üle meie jõu. Koduloomade ja kiislW naitus Druus. Tänawu saab I « RÄ. ja RK. Augustil Pärnu linnas põllutöö näitus olema, kuhu kõiksugu majaloomi ja põllutöö ja läsitöö asju lvastu tvoetakse. Wälja saatvad jantatud parema loomade ja asjade näitajatele 8 hõbe ja 15 mask auuraha, üksikud rahasummad ja mimsteermnn auulirjad. Kes midagi näitusele tahab tua, peab seda kuuni t Augustini kirja teel järelserswa adressi all ülcsaudma: Hcrra C. R. Jakobson Uue-Wäudras, Pcrnu kaudu. - Näituse koht on Pärnus Canze hcrra aias, ning wvetakse näitusele toodud loomad ;a asjad seal ««». Augustil waSt.,. . Na,w>e komNee. SllMktillmrgi juures Tartus on praegu wälja tulnud ja igas ramatupoedis saada: Kgnes Merunner, waene habeme ajaza tütar ja Baieri maa hcrtsogiiua ehk Armastuse ja hariduse mägi. Hind 30 kop. Hlnst ja loodusest. Õpetlikud tükid noorele ja manale. Üles pannud M. J. Eis e u. Hind 25 kop. Tuks ja toe imet! Üks uus raamat, kelles 265 kamalu täit nalja ja 35 pihu täit mõnusaid küsimist ja mõistatusi leida on.. Hind 30 kop. Sandi raamat. Kirjutatud Oppetaja K. Korderi.  Hind 8 kop. , . Hma tuöa, oma kuva. ehk Lahwardi Kristjani ja metsawahi Leenu armastuse lugu. Wäha annud J. Pär n. Hind 20 kop. Ahe muna pärast. Jutt Baltimaa maha annud M. Põdder. Hind 30 kop. Üks kahe- ja üks ühehobuse woorimehe droshka nisamma kaks saani, mus hoost kõige niStatega ja kntserri-tcga samad ärra müdut Manefi uulitsas  5.2 303 näha wõib iga homiku kellu kaheksani. AKs Amme -»v on tormis terwe ja hea piimaga arjunulitsas paggari majas Tallinnas, Nr. 182. ZeMffi wabriku teiwa hinnad. 1 leib 16 naela poolpüülitud jahust 40 kop. 1 ~ 0 ~ ~ », 20 ~ 1 .. 4.. ~ . 10 „ 1 magusapu peenleib 3 naela 12 kop. 1 nisu seppik 2 naela 8 kop. walge leib mitmesuguse suuruses naela pealt 6 k. nenda kui rukkist ja nisust laewa weepakki 3 kuni 8 kop. nael. Tellimiste peale saamad meel mitmesugused  leiwad walmistud. Wanemad, kes omad lapsed Tallinna koli panemad,  samad odawa hinna eest kosti peale, ehk korteri mõnud. Waikse Arewjewi uulitsas Nr. 300. Hinnad Tallinna turrul^ 18. Heinakuu pääm. Karduhwlid, tsetwk. 60 kop. Herned, t00p.... 7 „ Leatsed, toop .... 7 „ Tangud, toop ... 8 „ Weikse liha nael. . 13—17 „ Sea liha nael. . . 15—16 Röösk piim, toop . 4 , Hapu piim, toop. . 5 „ Mant, korter.... 5 „ Laua wõi, nael . . 30 „ Püti wõi, nael. . . 25 „ Muna paar . . 4 „ Kauba-HLnnad. 14. Heina kuu p. 1879: Sola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 3 rbl. Heringi tünder 13—18 rbl. Silgu tünder 13—14 rbl. Kopli heina puud 40 kop. Hõle Puud 25 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 18 rbl. Kase pude süld 5 rbl. 20 kop. Männi pude süld 4 rbl. 60 kop. Kiwisüte puda 20 kop. Kiwitörwa tünder 10 rbl. Soome putörwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 16—24 rbl.