hakna lugid ees ja peale tuhhat wati piritust sees, lahhab; ommetige olnud kustutajad ni waprad,  sedda ärra hoida. Arruto rahwas seisnud  möllem poo! kaldas ja wadanud sedda suurt õnnetust pealt. ' Kindral kubberner, würst Dolgorukow ja muid suri ammetnikusi olnud senni tulle jurss, künni kustutud sanud. Peale püttasseppa, sü',Mrrast m paljo peab kannatama, on tullekustutajate seltsist  mitmed raskid tulle hawo sanud. Kiewist. Peterburgi Nenne seitungid könkelswM ühhest Wsgga furM  tullekahjust, 'mis' Jum!'-Kiewis olnud. Nimmetud päwal parrast !ö««t/kello - pssl kuus, olla seal weikeses Shijanowskaja,-Pets sherskeri linna jaus tulli lahti läinud ja ühhe wägga-sure ruttuga laiale laggUttenutz; ehk kül kustutajad waprad ja waggurad olnud, potte mtddagi aidanud, läinud pikkuti -  Ghijanowskid  eddasi, künni sure Shijanowskaja ja olla poolteist tunniga 85 maea tuhhaunnikuks  teinud. Üks terme kwartal ehk linna jaggo on tuhha ja. sütte unnikuid täis.' Ses linna ossas on aino weikesed-pu-msead olnud, mis kõik wägga ligglstiko seisnud ja!sepäxrsst ei olle se wmmalik' olnud, 'tuld kustutada, ja et seal waesem rahrvKs ellas/ sepärrüst ei Me ka mitte ü?s ' Maea assekurautfis ülleswöetud olnud. Pissut- on kaineid olnud, -kes MM«a Wtikest 'krami ollid enne wUja sanud, kui MM pectte tulnud. Ennamiste -sn Kik m-paljaks jänud, et neil muud järreleei olle jänad, kui-se mis kellegil ihho pea! olnud.-- Üks maene ja kolm last olla sees surma-leidnud. Sel silma pilgul, kus ssnnuMte saatja omma kirja löppetanud, ei olle kustutajatel, nende wapruse jures weel woimalik olnud tulle ülle wöimust sada, sepärrast on karta, et walli tuul tuld eddasi saab aeama ja WelEhersK linna jaggo ka weel tulle läbdi ma pealt ärrs kaotama ja tuhha unnikUks teggema. - Wöeralt maalt. GskfRWSOM. Ma pealne olleMiM, on Mk nago skS kehha, üks LHHS x kui- üks !ige Wallittab, siis sn ksikkchha täis wallo ja otse MttMsamMoti on ka riMWallitsustegs Ma peal; sünnib ühheö rigis middagit pahha, siis tunnewad  ka^teised-sest hädda ja-kurwsstttst ning se-õlleks wöinud sündimata Ma ehk teggemata jada. ' Kuida-se meil Leada, Mdis mönne aea eest taggasi Krekamaal wägga suur pahhanduss—' mõrtsukad - tapsid seal kolm Zngliss'suurt-suggu meest arm,'et-lunnaUuft rahha sumMaf ei olnud wäljamskst ja se on nüüd - teiste kikidel wägga sureks MelepahhanduseK  °sa kurwastuseks,-et üks sesuggune  hirmus tS-sM arratehtM Mis UZM Kreka asjast teinudl, ei olla koggomste teiste- mele' parrast, 'egga kAUt kätte tassutud, kmdw olnud, egga  rWggoMte sedda wört, et eddespiddi ew NÜM sesuggust: Wrmust asja-« saaks ettetttllema;  ja sepärrast-olla Znglise'ja Ztaka' rikide wallitsüste polest- telegrahrsiga kirjad Athena linna sadetud, WtS- Kreka rigiWallitsusele tS liga pehmust ettewiskawad ja - temma käest rahhule'  jädawaid sönnumid taggasinöudwad,.se M': üht sesuggust «astust taggasi sada, kellega teised rahhud Ma wöiwad ; sest ükski - mgi wallitsus ei -pea - unnustama, omma kohhust taita sa - selle ülle . walwama, .et temma rigi piris iggaswoems- Meste: kaitswd õlleks, .-ss- Gesttgguses.lgsjus?<A samühhe: rigiwMffusele wallikseVa, okui' et õigus.sa waljus. PWwad.  - kohhM- Mõistma 'ja - iggaüks. omma c tem» tud". palka.ömÄa.tõ.o eest stmaz pehmus peäb seat wkfe-tahha - - . 5-/- . 'Suurhetsogi Meklenburgi- Shwerim. maa! ei tahha ka asjad minnä, kuida kohhus sa kuida se peaks m-innema. Suur rahha pudus sundinud  rigiwallitsustühhe miljoni eest pabbetrahha  teggema; agga kaebtakse, et se. tö, otse kui üks ma ea, liwa peale olla ehhitud, ei olla wundamenti al; kegi ei pea sedda pabberi tükkikest  rahha asseme!  psNiegga  raudtede wallitsused» Nenda woib kellegi!  sa ea. taleri surune Weklenburgi-Strelitsi rahha pabber taskus olla',' om me tige sisada ta pilleti, et raudteed kauda wöikö eddasi mmna. Selle pahha melega olla Suurhertsog omma rendi kandjad pabberid, ka ühhe miljoni wäärt kassa-paWeriteks ümber nümdyuv, mis ka kussagU ei pea wastowöetama» 1866 aastast sadik olla wanna pimme Meklenburgi-Strelitst 206