eest tööd teinud ja oma korjamise raamatuga ka ühe mõisniku juure läinud, kes omas wallas Aleksandri kooli tööd täitsa ära oli keelanud. Meie soowime wäga, et need mehed, kes oma tahtmist wäewalla teel arwawad täide wõiwat saata, et naad enne natukene järele mõtleksiwad, kui seda teed käima hakawad. Meie aeg ei ole enam mana aeg. Tartu linnast. Tartu uniwersiteedi kirikus on 17. Aprillil kandidaat Johannes Kerg Saaremaa Kärla kiriku peale õpetajaks laulatatud.  Mikspärast  on küll seda ilusat pruuki, et õpetajat ikka ka seal kirikus oma ameti peale sisse õnnistati, kus ta tööd hakkas tegema, muudetud? Tartus, Jüri päewal 1873. „Kui 28. Märtsil Teile kadund talwe ära koristamist,  kewade tulikut, lõukeste lõõritust :c. puhusin, ei puudunud palju, et ise wiimaste kooris sume ilu hõiskama läksin, kui mind mitte eesseiswa Jürikuu tujude meele - tuletus poleks jahutanud. Ettewaatus, pikkmeel ja külm meri on tänu wäärt wauaduse omadused,  mis meile warem osaks ei saa, kui mõnekorra. käpad hästi olime kõrwetanud. Jse-äranis peaksiwad prohwedi ammetnikud, olgu nad ilmade ehk poliitika  kuulutajad, „lendawa sõnade" eest hoidma, mis nende parteilased teiste keeltesse ümber tõlgiwad, teist ja kolmat korda jälle trükiwad, seal juures sõna-sünnitajat  suitsetawad, tema kammi kõrgemaks kaswatawad,  et mehike kui pool uimane aega ei leia oma suure teu üle järel mõtelda. Seal langeb äkitselt kiitust kui rahet tema kaela, see äratab unest ja sunnib  teda mõtlema. Aga mis korra trükitud laia ilma käte oli läinud: mine tuult kinni püüdma?!  Salgamine  ja tagajärel wabandamine ei jõua nurja läinud  asja enam parandada; pudru, mis paja põhja kinni põlend, ei kauta kõrwetand magu küllest, ehk sa teda sadakorda hiljem läbi segad. Hilja aja eest kuulsin ühest „mõedu-andmast" suust, mis meile targemad inimesed juba tuhat korda ütelnud, et fs-s Aleksandri kooli asutamine üks tühi halpide jampsimine pidada olema, sest et temast ommetegi ial elu-looma ei wõi tulla. Sellepärast arwan mõnusaks, edespidi kus selle surnut sündinud lapse nime peaks tarwitatama igakord kolm ristikesi nime ette panna, keda wanemal ajal tehti, kui mana põrgu papat tema päris nimel kutsuti. Ma olen wiimastel nädalatel palju selle asja üle mõtelnud ja pean täna kahetsetes tunnistama, et teistega ühes sõgesilmil eksiteel olin sõitnud, kui siin ja seal kogemata sõnakese Al. kooli kasuks juhtusin kulutama. Ütelge ise aga esiteks käpp südame peale tõsiduse tunnistuseks! mis wõib üks „ rumalast rahwast" wälja arwatud ja asutuseks  wõetud kool ühe inimeste sugule tulu tuua, keda suuremad „Kultuurlased", kuda räägitakse kuus mai seitse sada aastat wüsimata on õpetanud, juhatanud,  kaswatanud suuremal osal wõsandikude kulu peal, aga (kellel kõrwad, need kuulgu!) kelle 40 ja 50 aastased lapsed praegu meel „tuletikudega ja terawa riistadega" ei oska ümber käia! Mees, kes seda ütleb, on ise, kui ma ei eksi rohkem weerand sada aastat maimu äratamise (?) tööd nende kallal püüdnud toimetada. „Lõpetusel lubage mulle „Sakala" Lisalehe 9 kohta weel ühe sõnakese ütelda. Juhatuses: „ kuidas weikeste lastega tuleb ümber käia," neljandama lehekülle  peal keskmises rihus seisab: „ Iga lapse wanema kohus on siis selle järele waadata, et laps iga päew kord hoolega 80 (kaheksakümmend) graadi sooja wee sees ära saaks pestud ja siis kuiwa ja puhta riiete sees kuiwa aseme peal maas hoitud." Parandage seda koledat kirjutamise wai trüki wiga, enne kui kedagi katsuma läheb. 85. April. „Uus talw on meid täna hommiku jälle puhta lumewalge waipa mähkinud ja sellega põllumeeste igatsemist  täitnud, kes kuda eile ohkamisi kuulune säherdust katet rukki põldudele soowisiwad." X. Emajões on 28. Märtsil ära uppunud studengite  Benedict v. Helmerseni surnukeha 24. Aprillil ülesleitud, ja A. Grewingki surnukeha 30. Aprillil. . Pärnu linnast. 3. Maikuu päewani on Pärnu sadamasse 126 laewa sisse tulnud. Tallinnast. Eestimaa kubernäri herra Poliwanow  on Keiserliku Majesteedi käest Anna-ordo I. klassi auuristi rinda saanud. Tallinnas on 14. Aprillil üks kurjategija ruttu oma teenitud palga kätte saanud. Wang Rudolf Pachelmann, kes mõrtsuka töö pärast wangis oli, on nimetatud päewa õhtul oma wangikoja akna raudtelinguid katsunud ära lõhkuda ja ehk küll mähi- soldat mitu korda hüüdnud ja tagasi käskinud minna, ei ole ta seda teinud. Seal on teda wahisoldat, nagu kohus, läbi akna püssiga maha lasknud. Paar päewa warem on töine wang, Jaan Karo, linna hospitalist, kus ta haige oli, tl. Aprillil  ööse ära põgenenud. Põgenedes on tema tee teda üle kahekordse maja katuse wiinud, kus ta oma jala ära on nikastanud. Aga kaua ei ole ta oma priiusest rõõmu tundnud: jo töisel hommikul on teda politsei jälle kinni saanud ja sinna wiinud, kus seesuguste  meeste päris elukoht on. Riiast. Keiserlik Majesteet on kirja läbi oma rahulolemist awaldanud: Liimima kubernäri herra paron Uexküll von Güldenbandtile ja Kuuramaa kubernäri  herra v. Lilienseldtile.. Aleksander II. Weneriigi Keiser. Peeterlmrgist. Nagu iga aasta, nii oli ka tänawu Peeterburgi linn 17. Aprillil, Keiserliku Majesteedi, meie armulise Keisri Herra Aleksander  11. sündimise päewal lipu ehtes ja õhtu tulede walguses säramas. See püew, kus nimelt iga riigialam  oma kalli malitseja eest ja tema elu pitkenduse pärast palwet teeb, on tänawu nimelt weel sellepärast tähtjas, et meie armuline Riigiisa tänawu 60 aastat wanaks on saanud. Aga mitte üksi Peeterburgis ei ole seda päewa nii osawõtlikult pühitsetud, waid igas linnas terwe suure Weneriigi sees, igas linnas, igas külas, ja mis see ülem asi on, igas alama südames. Ei ole ühtegi Weneriigi alamat, kelle südames lõpmata  armastus ja auustamine meie armulise Keisri Herra wasta ei elaks. Selle armulise Walitseja käest on terwe Wene rahwas oma priiuse saanud, on Wenemaa  omad kaunid kohtud ja linnade walitsused wasta wõtnud, on ka Eestirahwas omad uued wallawalitsused  kingitud saanud, ja nüüd ka need rahwad, keda Türgi käsi nii mitmed sadad aastad maha rusus, oma uue priiuse. Need on üksi tähtjamad anded. Kes jõuab kõik üles rääkida, mis Weneriik meie praeguse  Keisri Herra walitsuse all omanduseks saanud. Sellepärast oli kõige Weneriigiga terwe Eestirahwa palwe 17. Aprillil: Issand, kaitse meie armulist Keisrit,  et ta rahus ja heas terwises weel kaua kõikide oma alamate õnneks ja oma riigi klüuks wõiks elada! Keiserlik Majesteet Saksamaa Keiser Wilhelm  I. on Keiserliku Majesteedi meie Keisri Herra le Aleksander 11. pane lo meriw ordo risti Wiidrik Suure kujuga rinda annud. Seiemaale on seda auutähte  ainult kolm korda auupalgaks jagatud. Würst Gortshakow on Aprilli kuus palawiku  kätte haigeks jäänud ja woodisse heitnud. Haigus  on nii kardetaw, et ülestõusmise lootust ei ole. Keiserliku Majesteedi poolt on kindral Loris-Melikow oma wahwuse ja osawuse eest Türgi sõas 1877 ja 1878 grahwi seisuse sisse tõstetud.  Kindral Loris-Melikow saab oma hädise terwise parandamiseks mõneks ajaks wõerale maale minema. Soomemaa kaardi-küti-mägi on 26. Aprillil Türgimaalt Peeterburgi tulnud, ning sealt edasi sõites 27. Aprillil Helsingi jõudnud, kus wahwaid  söamehi, nagu enne ette walmistatud, suure auuga wasta wõeti. Sõas on see kaardi-küti-pataljon haawatutega ühes 120 meest ära kautanud. Kaks pealikut on palawiku kätte ära surnud. Kaukaasia maalt tulewad Peeterburgi sõnumed,  et wahwa ja kuulus kindral Heiman palawiku tõbe kätte ära on surnud. Uue punase risti ordo auutäht, kellest meie kord jo rääkisime, langeb kahte klassi. Esite antakse töise klassi auutäht (punane rist hõbe rõnga sees) auupalgaks, ja siis esimese klassi rist (punane rist kuld rõnga sees). Neid auutähtesi saamad need naisterahwad, kes haigeid ja haawatuid sõamehi hoolega  põetawad, ja nimelt annab neid Keiserina Keisri Herra lubaga neile naisterahvastele osaks. Moskwast. Moskwas on selts kokku heitnud, kes omale eesmärgiks on teinud, laewu ehitada ja käima seada, kellega Inglaste kauplemist mere peal wõib takistada ja rikkuda, kui sõda peaks tulema. Keiserlik Kõrgus, Suurwürst Troonipärija, on selle seltsi auupresitendi ameti armulikult wasta wõtnud ja raha korjatakse nüüd seesuguste rändaja laewade ehitamiseks igal pool. Nii on näituseks Narmas Zinoviess  & Co. üksi 7000 rubla selle heaks annud. Ka Riias on Liiwimaa kubernäri herra ühe komitee asutanud, kes seesuguste laewade heaks raha wasta wõtab. Tomskist. Siberimaa uniwersiteedi linnaks  olla „Golosi" järele Tomski linn walitsetud. Uniwersiteedi maja ehitamiseks olla 350,000 rubla kinnitatud, ja esimese sisseseadmiseks 100,000 rubla. Oma ülespidamiseks saada uniwersiteet edespidi iga aasta 307,000 rubla. Praegusel sõa-ajal olla neid summast küll raske saada, aga 250,000 rubla olla priitahtliku annete teel kokku tulnud ja selle suurekooli peale kingitud, ning sellepärast wöida maja ehitus alustada. Wõeralt maalt. Weikse Aasiamaalt. Sealt tulewad sõnumed, et 3IWY' MMlast 20 Armeenia küla paljaks on rööwinud ja ära hukanud. Sõnumed on hirmsad, mis neist tegudest jutustawad. Peale selle, kui Armeenia  patriarh (ülempreester) ühe kirjaga neist tegudest  Türgi walitsusele teadust oli annud, saatis Ahmed  Vesik Pashaa käsu Erdserumi kubernärile, et Kurdilaste rööwlid taga laseks ajada. Kas see käsk palju on aitanud, seda ei tea keegi ütelda. Sest on aga jo ära näha, missugune põli Armeenialasi, kes Kristlased on, siis ootab, kui Wenelaste sõawäed kuue kuu sees täitsa neist Armeenia maajagudest saamad ära tulnud olema, mis naad nüüd meel oma wõitude õigusel  oma all hoiawad. Wene sõawäed, kelle kätte Baatmni kants pidi antmna, on Artwini linna jõudnud ja selle oma wNitsuse alla wõtnud. Armeenialased Artwinis wõtsiwad  Wenelasi suure hõiskamisega wasta. Jndiamaalt. Tuttaw asi on, et Jndiamaa Inglaste  kulla-auk on, ja et nende tähtsus, kui selle maa ära kautaksiwad, suuremalt maailmas kadunud oleks. Inglismaaga oleks siis lugu niisama, nagu nüüd Hispaania  maaga, kes ühe wahe poole maailma üle walitses,  aga nüüd ühtegi enam oma wõimuse poolest ei tähenda. Et aga Inglismaa oma India ära wõiks kautada, see ei ole mitte sugugi wõimata asi, sest tema auupaistus on jo Indias wäga suurel mõedul alanenud. Jndialased on enne jo mässamist teinud,  ja mis enne on olnud, wõib ka edespidi jälle olla. Nii on hilja aja eest tagasi Inglis walitsus Indias Jndialaste ajalehed kange zensuri walitsuse alla pidanud wõtma, sest et Inglaste kõrwad neis ajalehtedes liig palju kuulda saiwad, mis neile meelehead  ei teinud. Nüüd kuulutawad jälle Jngliskeele ajalehed, et India würstid, kes Inglismaa walitsuse all seisawad, omale kantsisi peawad ehitama, kuhu naad ühtegi Inglast sisse ei lase. Seesugust kantsisi on nimelt Radtshputana würstid palju ehitanud, aga ehk naad ise küll Inglaste wasta lahked on ja oma sõbrust toutawad, siiski ei anna naad Inglastele luba, neid kantsisi seest waadata, mis neilt palutud. Et Inglismaa  seesugusel loul, kui sõda peaks tulema, palju sõawäge Jndiamaalt ära wõib tuua ja Eüroopas sõdima  panna, seda ei ole loota. Juhtuks temal weikene äpardus, siis oleks tema auupaistus Indias kadunud ja mässamine tõuseks ehk peagi elusse, kes kõik tema walitsust kaalu peale paneks. Kui Inglane omale