266 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 2. Augustil 1871. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzfonn. Trüktia F. W..Borm. Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et selle kohto mõistuse järr.ele, siin ellawa töömehhest Mihkel Mitt, töömehhe naese Liso Laas, sündinud Wimsoni parralt krundi peale, mis Üllejöe allewis M. 301/34 al, linna kruntrahha platsi peale, elihitud  pu-ellomaea nende Lingimistega, et se maea peab mahhalöhhutud ja sealt Liso Laasi, sündinud Wimsoni parralt krundi ja platsi ärra .vetud sama,  awwalikult saab ärramüdud ja wäljapakkumise terminid on 2. 3. ja 4 Noweplbri ku päewa peale s. a. ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama 6. Nowembri ku päewa peale kinnitub  ja kutsutakse kõiki, kes sedda maeakeft osta tahtwkd nimmetud terminidel ja iggakord lõuna kello 12 sia kohto ette omma pakkumist ja üllepakkmnist  pakkuma ja peawad parrast otama, mis jure lömise parrast saab mõistetud. Lähhemad tingimised on essimesest wäljapakkumise päewast sadik igga enne lõunat wogtei kohto kantseleis nähha. Pernus, wogtei kohtus 9. Augustil 1871. Tähhelp minemiseks. Karjama kommission on sedda teada sanud, et siin karjamaal, temma tahtmise ja kinnituse wasto, ka mönned koddanikud omma sulg ellaja karjade ja nimmelt annede söötmise ja mitmesugguse mu tarwiduseks prukiwad mis agga kõik karjamaad rikkub ja kõige koddanikudele sureks kahjuks on. Et üht sesuggust karjama prukimist koggoniste ei tohhi lubbatud sada, siis saab neile, kes tünnini nenda omma ludbaga ja omma tahtmist möda karjamaad  prukinud, seläbbi nõu antud, omma sulgellajaid,  olgo nemmad mis suggust tahhes, karjamaalt  emal hoida, ja omma prii tahtmist, neid karjama peal sööta, mitte ennam prukida; sest et muido, kui neid jälle sealt leitakse, kui ulla käidawaid  lomi, kellel perremeest ei olle, seäduse järrele sawad kinni aetud ja tehtud, mis seädus kässib, ja teised, kes ka omma wolli ja melewallaga teiste kahjuks karjamaad prukiwad, langemad, kui was? topanniad, kohto waljuse alla. Pango sedda nüüd - iggaüks tähhels ja hoidko ennast kahjo eest. Pernus, karjama kommissionis 5. Aug. 1871. ? tarwitakse Hallinga mõisa; kellel head tunniskirjad  üllesnäidata, mingo senna. Z Äks saksa kaupmees Nia linnas, kes issi ja ka temma proua maakeelt oskawad,  tarwitab kaks tüdrukud omma jure tenima ja lubbab head palka ja kingitust. Kes sedda tenistust  tahhab wötta, tulgo Perno merrekülla ulitse H. Jakoby maeasse kaupa teggema. i M 634. Oberwogt Groot. Sikkertär Borg. Z üht head kutsari Kaks karjatüdrukud wöiwad Räma mõisas warsti kohta leida. z LWula Unna kroonu elementarkooli wöetakse linnast ja maalt poeg- ja tüttarlapsi  iggal aeal wasto. Öppetud saab jaksaja  wenne keeles, kui ka muus tarkuses. Poole aasta koli rahha lapse pealt on 6 rubla 40 kopp. Koolipiddaja J, Pärn, z Killingi mõisa politsei polest saab seläbbi teada antud, et se aastane Killingi laat 27. ja 28. Augustil petud saab. ? Siggartte pood mis enne Grimmi aptegr körwas olli, vn nüüd Ritteri ulitsas manna aptegi körmas ja ' müakfe seal wabriko hwnaga ja wägga oddawalt häid Hlflgariö ja nendasammoti ka papirosMd, mis enne seal mitte sada ei olnud. Sedda annab issiärranis maal ellawa kaupmeeste ja körtsmikudele  teada Justus Beermann. s Üks weike mõisa, mis Plesko linna lähhedal, poftmaantee äres, on kõige inwentari ja kõrtsiga 4500 rubla eest müa. Lähhemat  teadust annab Peruus hospiddali aptekis A. Tettenborn. i Sindi õllut on nüüd Wessiwärrawa trahteris F. Norrenbergi jures sada, agga kohhe maksetawa rahha eest ja tühja puddeli wasto. Baieri õllut maksab 7 ja toppelt õllut 5 kopp, puddel. i Killingi Nõmme kõrtsi jures, ommas maeas, saab neile kes omma raswa senna tomad, head sepi kedetud; ja ühtlase antakse ka meel teada, et sealsammas sebi-libbedad oddawa hinnaga sada on. Gngelbrecht. s Noperbeki mõisas, mis kümme wersta Lemsalo linnast emal, Ria-Wolmari makondas ja Übbenormi  kihhelkondas, on häid tallokohtast müa; ka samad sealsammas mönned kohhad rendi peale wälja antud. Lähhemat teadust annab tillemal  nimmetud möisawallitsus. 2 Üks suur õuna - ja marja-pu aed, üsna linna liggidal. Tallinna wärrawa  tagga, mis tuhhat ühheksa sadda ruut sülda suur, ka wägga heaste harritud pöllomaaga, on müa. Lähhemat teadust saab. lihhsnikko Walgi maeast malli äres Perno linnas. s Head köwwa kollast ja halli kirjut seepi, 10 koppik nael, müakse Tallinnas hobbuse pea ja laia ulitsa nurga peal Blumwerki podis. , Üks mustjast wioletti nahhast siggari toos ehk portmone, ue hõbbeda rauade ja kirjadega, on hilja aea eest ärrakaddunud. Kes sedda leidnud, tedda pakutakse sedda,hea makso eest Perno trükkimaeasse nya.