neid iggal aeal söidusljkul piddada, pesksiwad asja tõelikult kassile wötma ja korraliste kiwwi-teede  teggemist, midda warrem, sedda parrem,  kassile wötma; raudtee wöttab weel mönni päew aega, enne kui selle peal soita woime. Teado parrast on, egga ka kiwwiteed  ilma kulluta ja koppiko wäljaandmata ei woi tehtud sada, agga siin jäeb meil üks assi troostiks ja se on: et mitte need üksi sedda kullu ei prügi kanda, kust üks tee just labbi käib, waid sedda peab kõik maa ja nimmelt igga sure kui weikese maaperremees kandma, sest et need teed iggaühhele sureks kassuks, sest igga ühhel on omma woorid seal peal weddada ja asja tallitlikud sõidud sõita; kui tullus ja hea on, kui aeawiwitamata ja kartuseta  omma teed woib ärra käia. Ommalt maalt. Pernust. Maantee ärrawaomisest. Minnewa kord könnelesime maa ärrawaomisest, mis Nurme külla lähhedal sündinud, kuuldud jutts järrele, agga parrem on ikka, kui innimene  omma silmaga asja, kellest ta könneleb, on näinud, siis woib sest ka just nenda könneleda,  kuida assi tõeste olnud; sedda olleme nüüd issi watamas käinud, sepärrast tahhame  siis sestsammast tänna ueste könneleda ja sedda jure lissada, mis essimise sees puduline. Kes issi sedda maanteed Peruust Tallinna pole sõitnud, teab jo kül, kui kaugel Selliste perre Pernust on ja neile, kes sedda teed põlle sõitnud, ütleme, on sedda maad 51 wersta, egga põlle se ka teadmata, kui kaugel maantee jõest on. Seal Selliste tallo lähhedal  on köwwa maanteed, umbes nellikümmend sülda pitkuti, ärrawaonud ja immeks on se panna, kuhhu se maa janud. Seal kohtas just, kus se sündinud, on maantee 4 ehk 50 sülda jõest emal ja nende möllemate wahhel köwwa söödi maa, mis praego ka alles üsna terwe, agga ommetige on selle alt ärrawaonud  maa künni jõkke läinud, seal on praego suur unnik weel sedda nähha, mis weest wälja paistab. Teine koht, kust ka tük maanteed  ärrawaonud, on Nurme weske lähhedal, seal ei olle ta mitte ni pitkalt wötnud, kui essimeses  kohtas, agga auk mis senna järrele janud, on kõige wähhemast kolm sülda süggaw  ja seal on maa imme wäärt ärralöhkunud,  ka se rohhu-maa, kelle alt ärrawaonud maa läbbi läinud, sured ja süggawad praod sees. Umbes neljakümme aasta eest taggasi, waos sealsammas liggi IVO sülda maanteed ärra, kus tee siis körwast läbbi tehtud sai, nüüd on jälle üks tük läinud; se õlleks siis tunnistuseks, et se maa koht maanteeks wägga kardetaw ja seal surem kui õnnetus woib sündida, sest kes seisab selle eest, et sealt weel mönni tük ärra ei woi waoda ja tulleb mönni ösel pimmedas ning lähhäb ülle pea ja kaela senna auko; sepärrast õlleks sowimise wäärt, et maantee teisest kohhast saaks läbbi tehtud. Meie aulikud linna üllemad wannemad on jubba mönne aasta eest sellega allustust teinud  ja üht otsemad teed, mis wähhemast 6 wersta lühhem, läbbi ajanud; üks nattuke rabba on weel ees, mis peab läbbi leigatud sama, siis on tee Jennesselja mõisa kaudo künni Nurme weske jure, läbbi tehtud, ehk ta siis jubba kohhe ni hea põlle, kui wanna ammust  tehtud tee, siiski woib se ka pea heaks sada. Et agga jõest läbbi sõitmine iggal aeal wöimalik põlle, sepärrast on tarwis, et Nurme weske jure jõele sild saab peale tehtud, siis woib igga tee käia tund warrem omma tee käidud sada, kui. wanna teed kaudo, sest et tee, kuida jubba enne ööldud, liggi kuus wersta lühhem on. Lobame, et meie maa üllemad sedda sawad kinnitama ja asja kassuliko  leidwad ollemast; jätkame siis asja nende holeks. Riast. Sure Majestäti Keisre Herra reisist könneleb Ria seitung: Et meie suur Majestät Keisre Herra Jnglismale reisinud, wöttawad wäljamaa seitungid nenda ülles, et se reis üht rahho peab tahhendama, mis ülle kõige mailma kestab. Jsstarranis nimmetakse neid sönnu mis suur Majestät olla räkinud ja mis ..Wallitsuse teadaandja" 106 numre sees seisawad, kui kinnituseks kõige selle peale. Londoni seitung ..Times" arwab, et se otse kui üks uus kinnitus, ka rahho ja õnnistust ennese järrele saab töm- 171