hommiko polise saare otsa olli marshal ennesele  ühhe weikese roht-aea assutanud, kus jures  ta holega tööd teinud, isse omma aearohhud,  et pallawa päewa aggeduses ärra ei kuiwaks, holega kastnud ja sellega olli lemmal  paljo teggemist; ja sealt piddi ka ükskord ärrapöggenemine ettewöetud sama, ning tee wangi paigast ilma kellegi näggemata wälja minnema. Kui marshal ühhel päewal jälle ommas aedas  töös olnud, olla temma ühhest kohhast üht auko leidnud, mis selle tarbeks kiwwist läbbi puritud, et wihma wessi wöib mahha jooksta; nüüd olnud se agga kõik suggu prüggi ja vurru täis, - sest et kegi sedda põlle puhhastanud. Päew päewa körwas teggi marshal tööd, prüggi wälja weddades; päew päewa körwas piddi ta katsuma warjata, et tedda walwajad silmad ei näeks, mis ta teeb. Wimaks olli ta omma puhhastamise tööga ommetige malmis sanud, ja nüüd olli tee lahti, kust ta ilma kellegi näggemata wöis wälja peäseda. Senna augo peale olla temma kaks tuggewad raud latti pannud, nende külge üht tuggewat köit siddunud, kelle ots alt wälja üllatanud, sellega olla nad üht köiedest tehtud reddelit ülles tõmmanud, tubliste  kinni siddunud ja sedda möda olla temma august läbbi alla läinud. Kõige raskem olli se, kuida ilma näggemata senna augo jure sada, sest et direktor temma! allati kannul olli ja tedda iggakord künni tuppa saatnud, mis peale uksed lukko pandud; ärrapäesmise peale polnud mötteldagi; agga ommetige olnud temmal omma abbikasaga nenda läbbi rägitud, et pöggenemine pühha päewa ösel wasto esmaspäewa,  peab sündima. - Tullewa kord eddasi. Ommalt maalt. Pernust. Kirrikoaea puhha. Perno Elisabethi koggudus pühhitses pühhapäewal, 51. Augustil, omma se aastast surno-aea pühha allewi surno-aedas. Ette wötmise järvel,  piddi se pühhitsus 4. Augustil ollema, agga Jummala ilmuke M sel päewal wägga wessine, mis siis kelas jummalatenistust lausa taewa al piddamast, ka li. Olli niiske ja pisutas  nattuke wihma ja selabbi ei olnud siis kokko tulnud rahwa arru mitte ni suur, kui se ennamiste igga aasta olnud, kui ilm kenna ja kuiw ja pühhitsus just sel pühhal saab ollema,  kuida se kord koggudusele teadaantud; siis langeb rahwast iggast küljest kokko, sest nad armastawad wägga sesuggusid pühhitsusi. Koggoduse öppetaja piddas nende pühha kirja sönnads peale, mis on üllespandud 2 Peetruse ramatus 3 peatükkis, üht wägga armast ja süddamesse tungiwat jutlust, nenda et mitmes pissarad, kui sulla höbbeda terrad, möda palgid  mahhaweresid. Unnaks Jummal, et need wäggewad sönnad ka tõeste rahwa süddamesse on tunginud ja nemmad selle peale hakkaks mõtlema, mis nende rahhule tarwis lahhäb. Wägga immeks olli panna, et meesterahwa perre paljo wähhem naesterahwa perrest olli; kas peaks wist ja tõeste naesterahwast ni paljo rohkem ollema? Sedda ei tahhaks meie mitte nskuda, waid peame sedda süüd, et neid paljo wähhem olli, nende holimata mele süüks lükkama, kes ei arwa ennestel mele parrandamist tarwis ollewad. Tulletago nad agga mele, et ka nende kohta oöldakse: ..õnnis  on se sullane, kedda Issand tulles leiab walwamast ja et ka neile tund tulleb, millal Issand neile saab ütlema: ..te arru ommast maea piddamisest." - Parrandago Jummal isse, mis pudulik ja pehmestago nende süddamid,  kes weel issiennast täis! - Jssiennese tapmisest. Kurwemat asja ei woi ommetige maa peal sündida, kui sedda, kui kegi issiennestle otsa teeb ja pealegi weel noaga kurgu mahha leikab. Se olli essimeste Augusti kuu paiwe sees, kui üks Räma walla mees isse omma mõrtsukaks sanud  ja omma kurko habbeme noaga mahha leiganud; meie arwates õlleks se, se kõige hirmsam  isstennese tapmine ja et ühhe sesuggusel ellawat Jummalat suggugi ei olle, waid temma  sadanaga kassi käes käinud, künni ta ni paljo wöimust ta ülle olli sanud, et ennesele üht sesuggust hirmust otsa teinud. Mis assi tedda sedda hirmust tööd teggema ajanud, ei tea meie mitte, eggo sowi ka sedda teada, sest se ei te kellegile römu, waid peame paljo en 275