KsP. AiVWgslt kirjutakse §5. Juunil Ria seitungi  läbi: „Suur elajate põhu puudus lopes  kewadiste ülewäga tulusa ilmade läbi —- mis meie juures mitte nenda ei olnud wäga ruttust ara, sest et pärast lume äraminemist maa warsi hakkas haljendama ja rohu kasu ruttust edenema; praego on põllud ja heinamaad  ülewäga kenad, mis ka üht rohket saaki lubawad. Taliwilja põllud on ühetasase maa peal wäga kenad; mägise maade peal on tük-sati  naha põhja pool mägede külje peal, lumest  rikkutud kohtaft. Sui wili on iga! pool wäga kena. i Nenda oleks meil siis ettetulewal  sügisel üks õnnistatud sa rohke leikus Loota ja oodata, aga selle wasto kewade, mis selle õnnistatud aasta järel tuleb, töörahwa pääwa palga tõusmine. oodata. Liiwimaa sulast?  palk on juba nii kõrgesse tõusnud, et maa ei suuda seda enam waljaanda ja ta tõuseb  iga aastaga ikka weel kõrgemaks. Et palgad nenda töuswad, ei wöi mitte selle süüks anda, et inimesi wähe oleks ja mitte niipaljo kui tarwis, ei mitte see läbi, waid seda süüd tuleb ühest teisest kohast otsida ja see oleks, kui öölda tohime, et talorahwa käsi hästi käib ja nemad rikkas läinud. Iseäranis  teemad seda pärismaa peremehed, sest et nemad oma maade pääle uusi kohtasi asutawad  ja siis sulasmeeste kätte wäljarendiwad ja need siis sulase ametid kogoniste mahajättawad.  Selle üle wöime kül rõõmustada, et talorahwa põlluharimine nii edasi läinud, aga sulaste pruukijate!? lähäb see kogoniste raskeks. Senna juure tuleb siis weel, ehituste lust, et tallurahwas nüüd kümme kord rohkem ehitada lasewad, kui enne, mis läbi jälle hulk sulasmehi põllu töö juurest saamad ärakutsutud. Selle tunnistuseks, et talorahwa olik ja nimelt rentnikudel ja päris peremeestel paljo paremaks läinud kui see enne olnud, sest kirjutab  auus kirjasaatja ja nende ridade kirjutaja,  et pärisperemehed sedasamma tallumaad, kelle taadre eest nemad 5 künni 10 rubla renti maksnud, nüüd 10 künni 22 rubla taadre pealt renti wötwwad ja pääle selle weel mõnda muud koha paranduseks teha lasewad.  Põllud rikkutud. See hirmus ilm, mis 6. Juunil pärast lõunat, töuns poolt tol- les, hirmsa tormiga rahet ja hirmust wihma toi, läks umbes wersta maa laiuselt, risti üle Plesko kiwi-tee, on kõik rukki wilja põllud, ristikheina ja ajawilja puruks maa sisse peksnud. See hirmus wihma sadu on umbes wie wersta laiuselt läbi läinud ja maga suurt kahjo teinud; suiwilja seeme olla wesi kõik pöllude pealt ärawnnud. Mis leikus on saal oodata? Pärismaade ostmisest kroonu möisade  peal, kõneleb ..Wall. tääd." ja toob arukirja,  kui kaugele kroonu mõisa talumaade seletusega  aastal 1874 saadud ja selle arukirja järele on Eestimaal kroonu möisade talupoead 2684 tessätini 47,175 rubla eest päriseks ostnud;  selle peale on aga kõigest 2602 rubla 56 kop. äramaksetud; saal weel mümata kolme kroonu mõisa talumaa suurus on 2468 tessätini,  mis 62,956 rubla peale wälja arwas tud selle hinna eest tahetakse seda müa. Liiwimaal on 87 kroonu mõisa talupoegadele 7621 ostmise paberid, üle 168,382 tessätini haritud maa üle wäljaantud. Tulewal aastal  peswad 36 kroonu mõisa talopoegade 5255 ostmise paberit 115,761 tessätini üle wäljaantud  saama. Niast. Keisre Herra reisist. «Wall. tääd." toob Keisre Herra reisi üle alamal seisswaid  telegrammist': Skernewitsest 17. Juunil. Suur Majestät  Keisre Herra tuli täna homiko, kello pool kümme heas terwises sia, kuhu ta üheks pääwaks tahab paigale jääda. Weimarist tulles  on suur Majestät Austria keiser meie suure Majestätile Ogeri linnas wasto olnud ja teda Böhmeni maast läbi künni Bodenbachi  jaamani saatnud. Bodenbachi jaamas on Sakseni prints George suure Majestäti! wasto olnud. Dresdenis on suur Majestät aga poole tunni aega wiitnud, see on nii kaua, kui ta Kreka oige usu kirikut waatamas käinud. Warshawist Juunil. Suur Majestät  Keiöre Herra käis täna homiko esmalt Kreka õige usu kirikut waatamas ja pärast on ta Mokotowi wälja paale läinud, mägesid järel  waatama, kellega suur Majestät maga ra- 220