Küpruse saarega Inglase kätte langeb. See oli lops küll körwa juurika pihta, mis waese sultanile anti; aga kuidas töö, nenda ka palk! Haätegu seisab ees ehk jälle ümber pöördud. Meie suure isamaa poead walasiwad oma werd, ja tänu Jumalale, et n'ad ka tõeste enestele armsast riigi-isast ja rahwalikust tundmisest ette saetud märgile on jõudnud. Peeterburgist  kuulutab Wene keele aealeht „Wal. taad." kaunis pitka ja ülewäga selge aruande, praeguse  ja ka tulewasse politiika kohta. Kahju aga, et see kiri täitsa meie ..pauna" ei mahu! Sääl räägitakse: „Bärliin'i rahu lepingul on oma head ja wead. Kõige suurem wiga on weel see, et nende riigide asutamise juures mitte rahwause pääle palju waadatud ei saadud,  waid nenda sisse saetud saiwad, kuidas politiika meeste mõtted seda hääks arwasiwad. Meie keiserlik kabinet soowis küll kõigest wäest seda, et rahwade järele ka riigide rajad pidiwad  käima, misläbi iga sugu oleks wöinud täielikku priiust saada ja omas töödes edeneda.  Kahju aga, et sest tõeste auusast põhjus  mõttest kongressi paal taganema pidime! Siiski, olgu nii puudulikud Bärliin'i leping järeldused kui n'ad on, on ometige üks uus ja ülewäga auuwäärt samm edasi astutud endise politiika teel. Wene maa täitis tööd, mis ta ette wõttis, auusaste ja mehelikult. Meie wapra isamaa poegade weri ei saanud Armeenia ja Bulgaaria pölludel, Plewna ja Kars'i mallidel ega Shipkas kiwi murrude wahel ja Rumeelia lagendikudes mitte ilma asjata walatud. Ka ei kannud Wene rahwas  mitte ilma aegu nurisemata, ränka söa koormat, waid näitas wäikesest künni suureni täielikku isienda ära salgamist. Meie ohwrid kannawad juba wilja ja saamad seda tulewikkus  weel rohkem kandma. Miljonid inimesi saiwad wabadust. Uus kristlaste maailm on elule äratatud ja hariduse teele juhatatud. Uus walgus on kõige pimedamat Hommiku maa sügawdused, mis siiamaale nii palju häda ja rääkimata kannatust enese sees warjasiwad j. n. e. Kui küll weel mitte kõik tehtud ei ole, mis tehtud oleks pidanud saama; sest uskmatus, kadedus, politiika wiha, isienese auuahnus, oma kasu püüdmine ja parteide tülitsemine, tuliwad tee pääle ette. Siiski peame ütlema, et palju on korda saadetud. Wene maa wöib uhke olla, sest et, mis 1856 aastal kelmuse kombel korda saadetud sai ja Wene maad teutuse sisse saatis, nüüd murtud on, ja et kõik need nüüdsed tülid meie walitsuse  pitkameele ja kannatuse läbi hää otsale on wiidud j. n. e." Wõõralt maalt. Austria maalt. Sääl on nüüd selgeste näha, et Austrialane Bosniat ja Hertsegowiinat  mitte mõneks aeaks enese alla walitseda saada ei taha, waid soowib need kaks maakonda  täitsa enesele päriseks kiskuda. Üks säälne politiika meeste aealeht räägib juba otse nenda: ..Ammu on aeg käes, et ükskord Türgi walitsusele peaks otse ära öoldud saama,  et meie tema maakonnad täitsa enesele tahame  wötta. Meil on Bosnia ja Hertsegowiina  parast küll juba kulu olnud, ja see oleks otse narri temp, kui meie kõik need kulud nendasama jätame ja meel uued kulud ettewötame,  et Türgi maakondade sisse õiged korratust  säädida ja siis säält pärast tühja käega jälle tagasi tulla." Suuremat küll Austria kulutanud ei ole, aga tasku tahab täis topitud  saada ja tüki Türgi küllest ära hammustada.  See ep see on, mis Austriat Bosnia ja Hertsegowiina maakondadesse ajab. Kas maksku mis maksab, Austria tahab neid hää walitseja alt päästa ja ehk meel parema alla panna. Kuidas kuulda, peawad mitmel pool Muhameedlased kristlastega seltsis söariiStus  Austria wägede wastu wälja astuma ja wiimse were tilgani oma wabaduse eest wöitlema. Selle maa rahwast ja tema kanget  maimu peab küll tõeste imeks panema. Täielikku sõda ei ole meel Austria ja Türgi mahe! kuulutatud, ja wöib olla, et see ka kuulutamata jääb, ehk see küll praegu tõeste tääda 'pole; aga mässamist ja were walamist saab sääl wist küll olema, enne kui need waesed  elanikud jälle wabalt hingada wöiwad. Kreeka maa ja Türgi wahel tikuwad ka asjad ikka enam ja enam sassi minema, ja Türklane kogub Kreeka piiride paale mäge. Inglased puhusiwad küll enne Kreeklastele 269