Khokand, pealin mitte liggigrwatud, Wenne wäggede katte langenud. Ni kaua, kui Mozaffer asjata Sultani, Kabuli  Emiri ja Inglaste käest abbi otsis, on krahw Dashkow, kes Romanowski assemele olli astunud,  wöito sanud, wöitusi eddasi ajada. Septembri  kuul langenud Uratjube, Oktobri kuul kindel Dshisak wenne wäggede kätte ja sellega ollid Buhaarlased Sir-Darja jöe arest täieste arrapühhitud. Märtsi kuul 1867, tulnud Tashkentist, Khodshentist, Uratjubest ning Dshisakist  sadikud Wennemaale, et sure Majestäti Keisre Herrale üht palwekirja anda, kus sees nad palluwad, endid Wenne allamaks wastowötta  ja 11. Julil selsammal aastal on ühhe keiserliko ukasi läbbi kulutud, et woidetud maad Sir-Darja kubbermangukö nimmetud ja kinnitub  ning linnad selle kubbermango maakonna linnadeks. Aastal 1866 on Wennemaa söawäed omma  wöidudega kaunis tük maad eddasi läinud, ja omma piri kuppitsid 94 wersta Tamarlandi pealinnast, Samarkandist emale ülleslönud. Khokand jätnud kõik wasto hakkamist mahha ja on aastal 1868 Webruari kuul Wennemaaga  wastastiko kauplemise leppingud teinud, kus kaupmehhed priitahtlikult kaubelda woiwad ja Khokandi rigiwallitsuse ahnuse himmule, tollirahha nõudmise polest, tublid waljad pähha pandud. Ommalt maalt. Tartust. Raske rahhe saddu. Sest raskest rahhe sa ust, mis Räbbinas olnud, jutlustab  Tarto uus saksa seitung: ..Se olli 56. Zulil, just lõuna aeal, tõusis põhjapoolt üks raske pilli, ränga ja wallida mürristamisega ülles ja laks ülle Moisekatse ja Räbbina möisave,  ülle Peipsi järwe Peterburgi kubbermango Audowa maakonna pole ja puistas umbes wersta maa laiuselt, rasket rahhet mahha. Warsi selle järrele tõusis teine pilli, mis öhtopoolt  hommiko pole ülle Tolama ja Räbbina möisade läks. Rahhe terrad ollid kesk läbbi möeta tolli künni kahhe tolli paksused ja saddas  ni tihhidalt, et kolme tolli paksuselt maad kattis. Se jeä kord, maa peal, seisis künni teise hommikuni, ka kolmandama päewa hommiko  olli weel siin ja seal jeäd leida. Ehk kül ilmuks sel päewal pea üsna wagga olli, tulli ommetige rahhe Ühhe hirmsa marru ja tormiga ja löi kõik wilja, mis põllu peal korristamata  ja kokko pannemata olli, purruks. Rukkis olli parrajate malmis lõikusele, sai agga nüüd rahhest ärrapurrustud ja wäljapekstud; ka leigatud rukkid, mis jubba hakjalgas koos ollid, said kangest tormist laiale pillatud ja rahhest wälja pekstud. Nissu ja tatradel said pead otsast mahha lödud ja purruks maa sisse peksetud, odrad ja kaerad poleks lödud; kõik willi, mis maa peal kaswas, on purruks pekstud,  ka kartuhwle warred, agga kartuhwled maa sees janud terweks; linnadest põlle muud lõta, kui takku. Et rahhe saddu just lõuna tunnil olli, kus ellad koddo lautas ollid, sepärrast  ei olle neil middagit wigga, agga rahhest  mahha lödud warresid ja muid linda, on saggedaste maast leitud. Tallopoead ruttawad nüüd omma purrustud wilja kokko pannema, ja monned on jubba ka peksnud, kus nad kahhest  koormast üks kolmandik wak allumist wilja sanud; parremad terrad on kõik pöllo peal maas. Räbbina maldas on üksi 57 tallo perremeest,  kellest põled pärris perremehhed, kõigist  ilma janud ja 22 tallo mehhel umbes pool wilja ärrapurrustud; nende essimestel põlle suggugi lota, ommast käest seemet sada, waid peawad teiste abbi peale lootma; nende kahjo on üksi rohkem IV,WV rubla suur. Kuida kuulda, on möisawannemad neile, kes kõigist ilma jänud, vPma käest rukki wilja seemet anda  lubbanud, et nende põllud tullewa aasta peale aegsaste külwatud ja pöllomehhed jälle julgust saaksid, omma pöllo tööd wisipärrast eddasi Lehha. Ka on neile aasta aega antud, omma wölgo jänud kaptali intressist' maksa, ehk kes rendi peal, renti tassuda, siiski tarwitawad  paljo, ka weel muud abbi, et ettetullewal  kewwadel omma pöldust wöiwad semendada ja ennast ning ommaksid künni tullewase leikuseni  üllalpiddada. Kuramaalt. Maa sagidest. Krobini ümberkaudne rahwaö on se aasta omma heina ja riötik-heina sagjga wägga rahhul, sest et sedda saaki ühheks wägga heaks nimmetawad, 271