on praego 457 koli, 7 kihhel konna koli, kolm weikest saksa koli, üks köstre - ja/ uks elementarkool, ühtekokko koli, sure on siis tulnud 14 külla koli, 5 ühhepaewalist koli ja kaks weikest saksa kolst'° Peale selle kirjutakse, et 26 uut kolimaea eA hitud ja 24 koolmeistre palk suremaks tösvtud.  Ka ses asjas olleme nattuke eddasi sanud,  ja minnewast aastast möda läinud. Praego on wee! 46 kolimaea, mis häddast surendud ja veste ehhitud peawad sama, kui töö nende sees kassulikult peab eddasi minnema z ftlle wasto on neid koolmeistrid wee! küllalt, kelle palgad peawad üllendud ja surendud sama, noh, küllap ka ses asjas aegamsda saab iuggu parremaks  minnema. Kolilaste arro on wimasel  koli aastal, liggi 1666 wähhem olnud, kui aastal enne sedda, mis seläbdi olla tulnud  , et röuge ja läkka-köhha többi neil olnud.  Selle wasto on nende arru wägga tõusnud,  kes hästi luggeda möistwad: 52,536 lapsest,  kes koli arvulised, luggewad 44,469, seal pudurvad weel Hwmaalt Röiki kihhelkonna  lapsed, umbes 766 pead kus aasta enne sedda 52,625 lapsest 46,582 luggeda on mõistnud. Kuida koli tabbelist leida, on kirjutajate ja rehkendajate arru wimasel koli aastal paljo wähhem, kui aasta! enne sedda, mis ka nimmelt sest tulleb, et ülleüldne kolilaste  arru ka wähhem on olnud. Kui nüüd wimasel koli aastal 17,266 last kirjutama ja 14,979 rehkendama õppinud, siis tulleb küssida:  agga miks parra st siis mitte kõik kolis käidawad lapsed kirjutamist ja rehkendamist ei õppi, sest et need möllemad koli pärris öppetuse  asjuks antud ning kinnitub? Kolis käimine  on ülleüldse korralisemaks läinud ja mönnes  kihhelkondas kidetakse sedda wägga heaks ja. ka ülleüldse sedda, et koolmeistrid ja kolilapsed  igga üks omma kohhust holega räidawad  nenda, et sant koliskäimine kolilaste poolt ja koolmeistrite rummalus teiselt poolt, öppetust  ja õppimist põlle keetnud eddasi minnema  st. Watame nüüd üksikult praosti ehk maakonnad  läbbi, siis leiame warsi, et Zärwe maal koli assi kõige parrem, agga Läne maal kõige waefem on. - Zärwe maa! on 77 Allutaggsftmasl  105, Wirromaal 109, Hommiko- harjSGM'LZGMaWa!sRe maal 133, Maalänemaal  135, Õ hto.harjptnaal 13 5 ja Läne saare maal 223 lapse 'kohta -Us ksol. - ' Ülleüldse on kolisi: Järwamaal W külla koli, üks ja üks weike saksa tool; Wrrumaal  93 külla koli, kaks ühhe kolm kihhelkonna- ja üks köftrekool; Allutüggusemaa!  65 külla koli, 2 kihhelkMna- ja üks elementar  kool; Ohtoharjomaal 57 külla koli ja kaks ühhepäewalist koli; Hommikoharjomaal '53 külla koli ja üks weike saksa kool; Rannalänemaal  37 külla koli: Maalänemaal 34 külla koli, 6 ühhepäewalist- üks kihhelkonna sa üks weike saksa kool; Läne saaremai! 20 külla koli; ühtekokko 457 külla koli. —Ei mitte wägga pissut, on neid waldasi, kus koli ei olle ja ka neid waldasi jälle kgunis  rohkeste, kus laste arru ni sureks kaswanud,  et teist koli häddast tarwis. Ja siis on ka wägga sowimise wäärt, et wallad, kelle! kokko üks kool olli, iggaüks ommale issi koli murretseks. Jagas waldas ja küllas,- kus kolid  on, ei olle kolis käimine mitte ühhe suggune  olnud, waid wägga mitme kes sine ja mohuline.  Koli sundus on iggas paikas köwwa ja wajli, ei sa agga. iggas paikas mitte hästi täidetud, mis jälle pöllästamise wäärt. Ohtoharjomaalt,  Maddise kihhelkonnast kirjutakse: „Onneks näitab suntus ja nõuandmine ennamiste  asja nikaugele saatwad, et rahwas koll ja koli asja hakkab armastama ja lähhäb ka assi iggal pool, kus ka koolmeister wähhägi omma ammeti peale walmistud ja seks kaswanud,  wägga hästi eddasi, se on :et rahwas  ka hakkab arratundma, et kolitamata innimene  ennam põlle, kui paljas töö loom, kes sedda peab teggema, mis kästakse, Kus koli suntus köwwaste petud, egga kuski asjus põlle järrel antud, seal on ka leitud, et se ka ssuli k olnud. Järwamaalt, ?lmpla kihhelkonnast kirjutakse:  ..Kooli suntus on iggal pool köwwa; igga laps peab, kui ta selle arruline, kolis käima ja trahwi rahhad sawad wibimata ärrawidetud  koli päiwe ee.st wannemate käest, koliwannema  läbbi, ja kui tarwis, siis hakenrihti  kohto läbbi, wälja sunnitud ja kokko korjatud.  Kokko tulnud trahwi rahhast on koli tarwidusi murretsetud ja kolide peale ärra jag- Mtud; ostetud on sayud 700 kirjutuse rama- 20