ärralik ettewötmise waim on sest savik, kui Saksa-Prantsuse söa karra lõppes, rahwa süddames  üllestärkanud, mis neile julgust annab, omma ello-önne mailmas otsida, mis agga omma ahwaldamistega ka saggedaste pettab, egga ni kerget tood, maggusat toito, pehmet asset ja suurt rikkust ja warra ei anna, kui ta lubbanud ja Saksama kautab hulk tarwitawaid  mehhi, kedda ta prukida õlleks wöinud ja saab sel kombel wägga nörgastud. Selle ülle, mikspärrast rahwas wälja rändab, on wägga mitmesuggused juttud likumas, kus üks sedda ja teine teist ütleb. Paljo lükkawad sedda, et rahwast ni paljo wälja rändab, pettiste keelde süüks, kes neile kes teab, kuid kuldsid mäggesid ette maliwad, ja õnne kidawad,  agga küllad pärrast näewad, kui suurt õnne nad leidnud, agga siis on hilja, egga woi sedda ennam katte sada, mis kord käest läinud. Kas se tööst woi walle, selle eest ei woi meie seista, agga Meklenburgi kaela lükkatakse  üks ossa sest süüst. Temma olla üks neist kele meestest, kes teisi pessast wälja ahwäldanud  ja nenda olla se kui pahha külge hakkaw többi laiale laggunenud ja Pommernist  öhto Preisi male läinud. Tõeste ei õlleks  nende arro suur, kes wälja rändawad, agga et nende petjad ja ahwaldajad sedda teereisi  neil kergitawad, sepärrast jätwad ni paljo omma issamaad mahha ja lähwad muialt õnne  otsima ja sepärrast on ka se többi ühheks iggapäewaseks külge hakkamaks többeks sanud. Pommerni kaela lükkati essimene sü, agga kas teised maad sesuggustd mitte ei peaks kaswatama?  wist on neid iggal maal ja iggal pool kui ohhakaid wilja seest leida, kus nad omma salla tööd tewad ja rahwast eksitawad. Ka kaevatakse: kui Pommerni, Ohto-Preisi ja Põseni rahwas ni kerglased ei õlleks, ahwaldajaid  uskumas, siis ei wöiksid need libbeda kele-mehhed neile middagi tehha, sest wäggise ei woi ommetige kegi wälja ahwaldud sada, eks õlle igga ühhel omma meel ja mõistus, prukigo neid targo, siis ei olle karta, et kegi temmale omma libbeda ja mahheda sönnadega saaks kahjo tehha; on kegi kerge meelne, siis tantsib ta ka warst teise pilli järrele, nago sedda ka siin meie jures nähha.  Mikspärrast  nad omma sündimise maast waljaranda- wad, se ei olle weel selgeste teada ja selleparrast  tahhetakse eddespiddi igga ärraminneja käest selgeste järrel parrida: ta nimmi, wannadus,  kust wamilist pärrit, kus kannini ellanud,  mis ammet tal olnud ja kuhhu ta nüüd minna tahhab, siis lodawat selge arro kätte samad. Issi assi on, kui hädda sunnib keddagit  ommast issamaast wälja minnema, siis ei woi sedda immeks panna, agga kui paljo on nende seas, kes kergemeelsel kombel wälja jookswad ja kellest peame ütlema, et nad ei tea mitte, mis nemmad tewad; peaksid paljo ennam sedda meles piddama: „Jäe omma male ja toida ennast ausaste. Prantfufemaalt. Piri kaitsmisest. Zgga perremees peab omma ms pirisi kaitsma,  et middagist kahjo teggewat loma ülle piri ei saaks sisse tullema ja tale kahjo teggema.  Nenda läkkitab nüüd wanna Thiers söawäggesid  Hispania piri peale, sedda hoidma, et mässaja Don Karlos, kes hea melega Hispania  troni peale astuks, mitte ülle piri Prantsusemale  ei sa pöggeneda ja seal kahjo tehha. Möuned Prantsuse seitungid on tais wihha, et wanna Thiers Don Karlose wasto ja mitte temma poolt ei olle; ta nimmetab temma teggo ennam ühhe murdaja kui möistliko loma tööks, weel pealegi ühhe ristiinnimese tööks. Nad näeksid sedda wägga heamelega, et Don Karlose  selts kaswaks ja wäggewaks saaks ning ni hästi Hispania kunningast Amadeust, kui präsidenti Thiersit ülle pea ja kaela troni pealt mahhaMkkaks ja ni hästi Hispania kui Prantsuse  asjo ümber mudaks. Agga kes sowib Prantsuse poolt sedda? ei muud kegi, kui wanna Napoleoni sõbrad ja temma armastajad,  need näeksid muidogi, et wanna Thiers kukkuks ja nad aitaks ka issi heamelega nattuke  körwast, kui üks teine tedda peaks lükkama,  agga üksi ei arwa nad mitte jöudwad sedda tehha, katsusid korra ka, agga assi ei läinud hästi. Hispaniümaalt. Mässajad ja nende kunningas. Ennamiste iggas seitungi lehtes  seisab, kuida Hispania asjad seisawad, mönned wahhest kidawad ka, et mässajad ärrawöedetud  ja kõik asjad jälle head, teised 170