Perno Postimees ehk Näddalileht HA M. AMNtzs kesknäddal 2. Tetsembril.^ aasta Tellimise teadaandmine. „Perno Postimees" saab ka tullewa aasta (1871) jälle wäljatullema ja Lemma hind on postirahhaga kokko 1 rubla ZG koppikad ja omma' koddone hind 1 rubla ZG koppikad.  Tellimise  kohhad on mannad tuttawad kohhad: Tallinnas Kluge Ströhmi ja F. Wassermanni ramato-podides ja kaupmehhe Böckleri jures, sure turro äres; TartnS Th. Hoppe ramato-pood; ZVjllandis E. J. Karomi ramato-pood ja köster Briese meister; Rigas Pl-atesi trükkima ea; Rakwerres kanter Hahn; Kurresfares R. Eupeli ramato-pood; Peterburgis Jani kirriko  köster; Kronstadtis öppetaja Stegmann ja Pernus W. Bormi trükkimaea. Maa! pal-, lugo iggaüks omma auliko koggoduse öppetajat, köstert, möisawallitsust ehk muud ustawat meest, kes sedda tellimist toimetada wöttawad. Löppetuseks pallume kõiki Postimehhe luggejaid omma Lollimest meel enne aasta löppetust tehha ja Postimehhe hinda tellides kohhe liggi sata, sest et meie krono postirahha  ni kohhe ette peame ärra maksma, mis stis sepärrast aeqsaste teada anname. Perno Postimehhe wäljaandja. Ses lekhcs seisab. Balti raudteest. Ommalt maalt. Peruust: Ilmadest. Pöllomeeste selts.  Tullekahjust.  Pernomaalt: Ellajate surm. Riast: Pärrismadest. Warras käes. Tallinnast: Mällestuse sammas. Peterburgist: Posti asjust. Wö eralt maalt. Saksamaalt: Üllekohtust Prantslase poolt. Katoligi paater. —. Prantsusepmalt: Kirri. Parist rahwa ellust. Wersaillest: Rahhust Prantslaste poolt. Brüsselist: Josikutest.  Telegrahwi sönnumed. Intressi pabberid. Kauba hinnad. Balti raudteest. Need essimesed paar näddalad, sest sadik, kui meie Balti raudtee sõidud hakkasid, on nüüd mödas ja kaebtusi temma ülle ka jubba küllalt tõstetud, kelle sees mõnned issiarralikud sowimised, mis parrandada sowitakse ja se üllem assi seal on : korraline seadus raudtee peal, kellest weel suur pudus peab ollema. Et nüüd sesuggused kaebtused tõstetud, siis ei olle meie kellegi kohtomöistjad, waid tah- hame agga kaebajatele ni paljo öölda, et igga hakkatus, olgo asjas mis tahhes, omma aega tarwitab, kui kõik korra peale saab, ja et se issiärranis ühhe ue raudtee peal sedda raskem  on, ni kohhe korra peale sada, seal on mitmesuggused asjad risti.ja pöigeti ees, mis sedda kelawad, kõik korra peale seada, nenda et middagit puduwat asja ei peaks ette tul lema. Ni paljo on agga jälle tossi: sünnib ühhe raudtee peal ni paljo õnnetust, kui sealjubba  sündinud, siis teeb se rahwast kartlikuks.