innimest, kes kõige surema d süüdlased arwatud  ollewad, on hõlma pjddi kinniwöetud ja wangi honesse toppitud järrel mõtlema, mis nad teinud. Kisskngist i. Zulil, lõuna. Kurri töö. Rigikantsler würst Bismark, kes Salmi olnud  sõitmas, on kesk päewa aeal, ühhest kelmist, parremast käest hawatud sanud. Laskja, üks noor mees, on nikohhe kinttiwöetud. Mhwas,  kes selle hirmsa töö läbbi wägga ärritud,  olla tahtnud sedda kohhe temmale kätte tassuda. Järrel kulumises on selgeks sanud, et laskja üks püttasseppa sel Kullmann, ühhe katoligi ussuliste sellideseltfl kalige, kes katoligi  usso preestritega wägga sõbralikult läbbi käinud. Õnneks ei olle würst Bismärk sest laskmisest suurt wigga sanud, sest kuul olla kat pissut riwanud, agga ömmetige on töö hirmus ja kolle. Hispaniamaalt. Ikka jälle tülli asjust, egga seal muust asjust känneleda põlle; kus üks porri auk on, egga seal maggust haiso tunda põlle, waid minne sa kuhhu pole sa tahhad,  seal on ikka pahha hais, koggoni teine assi on rosi aedas, seal lehkab kenna rosi hais. Hispania asjad haisewad, et kegi ei tahha liggi olla. Madritist kirjutakse 24. Junil, et Karlistlased, umbes 8000 meest, Terueli linna peale läinud ja ühhe allewi tuhha unnikuks teinud. Siin woime kül arwata, kuida nende innimestega luggu olnud, kelle peawarjud ja warrandus tuhhaks tehtud; agga mis kasso nad sest sanud, peksetud piitsaga sealt jälle taggasi, se on rigi söawäed olla neid wälja ajanud, 40 Karlistlast jänud lahhingi platsi peale, issi weel, mis hawatud sanud, neid olnud oige rohkeste ja liggi sadda meest sattunud mangi, mis rigi söamehhed kinni tabbanud. Karlistlased, kes wägga ussinad on kõik suggu kurja teggemas, egga sedda ka kellegi üllekohto tööks ei arwa, kui mõnda kätte sadud  wangidest, mahha laskwad, ei tahha parrast  sedda süüks arwata, waid kidawad weel pealegi, et nende käed werre süüst puhtad olla. Nüüd olla agga selge tunnistus käes. et assi tõeste nende wagga pahha olnud,  sest nende laagrist olla telegrahwiga sönnumid  sadetud, et nemmad kahheksateistkümmend  rigi soomeest wangi wöetud meestest olla mahha lasta lasknud, kelle seas ka üks Preisimaa ohwitser olnud; nad tahtwad om-' ma süüd sellega wähhendada ja omma kassi liggimese werrest sellega puhtaks pesta, et nad ütlewad, se olla karristuseks wabbatrigi wallitsusele,  selle üllekohto eest, mis ta neile teinud  ; missuggust üllekohhut rigiwallitsus agga neile teinud, sest ei olle kussagil luggeda olnud.  Seitung ..Uniwers" könneleb, et kindral Konha söawäed Abarzuzat ja Zabala olla pöllema pannud, sest et nemmad Karlistlastega ühhe tekki al mänginud, sedda kuleme agga siin essimest korda; koggoni issi assi on agga Karlistlaste werrine ja hirmus töõ. Kahheksateistkümmend  meest lositakse teiste seast wälja ja nimmelt selle tarbeks , et need kui koera kutsikad saaksid mahha lastud, kelle seas, kuida jubba ööldud, üks Preisi ohwitser olnud, kes enne surma weel olla katoligi usko latnud, et enne Jummala armo wötta, enne kui ta surreb, ja selle peale olla nad mahha lastud. Mis nüüd Saksa rigiwallitsus saab ütlema, se jäeb ühhest ajast weel teadmata. Inglismaalt. Halle surm. Kes Jummalaga  söddima hakkab, peab kül pea ärranäggema,  et rammo nödder ja et temma, nago mannal aeal Abraam ütles: põrm ja tuhk on. Jummal on innimest ühheks käiaks, agga mitte lendamaks lömaks lonud; hakkab siis kegi lendama ja tahhab ennesele sellega kitust tenida, se kiusab Jummalat ja leiab õnnetuma otsa. Londonist kirjutakse 28. Junil, et seal üks kunstmeister omma tembudega lühhikese  ajaga wägga paljo rahwast kokko ahwaldanud,  agga wimaks õnnetumat surma sanud. Ta olla ühhe luhwtpalongiga ülles läinud ja siis ühhe künni Massina abbiga, mis ta kasa wötnud, mahha tulla tahtnud; agga ni pea kui mässin palongi küljest lahti leigatuv, olla se kui kuul kõige meistriga mahha tulnud ja meister, kui kärbes kohhe surnuks kukkunud. Se olli siis Jummalat kiusama! 230