mustamised asusid asemele ja wiimaks wöttis La enesele julgust ühe mmistre käest, kes oma wanaduse jg auu poolest tema juures kõige kõrgema pulga peal seisis, küsida: kust see ometige  tuleb, et nemad teda, kui üht Vaest ja paljast immest, kes neil üsna wöeras ja tundmata,  ühe nii suure ja öppetud rahwa üle oliwad kuningaks tõstnud; teie olete ses asjas wist esinud ja mind ühe teise asemel enestele kuningaks Valitsenud; ma palun seda mulle seletada, kuida asi selle poolest olnud, ja loodan,  et seeläbi mo rahutu süda, rahule jäeb ja mina suurema ustawuse ja hoolega, oma kätte ustud kuningliko ametit wöin tallitada ja toemendada, et mo alamatel mitte asja ei oleks minuga nuriseda. Wastus jäeb tulemaks korraks. Omalt maalt. PeMssst. Esimesed laewad. Wali homiko tuul puhastas 15. Äprilil meie mere lahe jeä prügist, nendä et laewade tee lahti sai ja sellesamma paäwa õhtul tulid kolm suurt auurolaewa meie sadamasse; 16. tuli neljay meel juure. Meie auuro laewad läksiwad  ka mõlemad reedi homiko Riga, ja sellega  on siis meie laewade käimine alustatud, ja kauba ajamine jälle wangi pölwest peäsnud. Riast. Bosnieni mässajatest. Ria seitung kaebab, selle üle, et Lihawötte pühade pärast, Bosnieni mässajate poolt, otse niisamma  wähä sõnumid tulnud, n'agu pöusel aeal wihma pilwedest; ometige teeb üks lühikene telegramm, mis säält saadud, tõeks, et mässamise  tule lõkked kaunis kõrgesse üles käiwad,  ja kokku löönud. Mäsajate salgad wösuwad  kangeste ja kaswawad suure ruttusega ja taplused lautawad laiemale; kus söariistad, mis Serbinist määratumalt sisse weetakse, puuduwad, sääl tömbawad mässajad kirmed ja wikkatid kätte ja raijuwad kui juhmid Türklaste,  peale igal pool saab tappeldud ja taplusi peetud ja igal pool jääb wöit mässajate  poole. Sedakord on mässajad Kosara ja Motajitsa mägedes, ometige on näha, et kõik Bosnieni rahwas mässamise teel kõnnib; otse kulda lõuna, nendasammuti ka põhja poolt ei ole muud kuulda, kui mässamisest» Kõige paremas korras peawad mässajad öhto poolisis  maakonnades olema, aga ometige ei olla põhja ja lõuna poolised endid meel saanud ühendada. Homiko pooliste walitsejaks on endine Austria ohwitser, nimega Peetrowitsh, heitnud, kes MM mehega üle Drina jõe läinud  ja kelle seas ka palju Servina ohwitserisi olla, kes temaga mässajate juhatajaks heitnud; ka palju muhamedi usulesi heita mässajate hulka.  Ka Servini maal, ei olla lugu sugugi parem, maid igal pool mässamist ja tüli kuulda;  sääl walmistakse ikka köwaste joa waöto, ega küsi selle järele. kuida Peeterburgi wene seituug sest jutlustab kas saamad waenlasega kokko ehk mitte ja kas üle pea saamad rammu katsuma ehk millal? Kõik mässajad  loodawad, et Servini rahwas saab peale hakkama, siis on ka nemad kohe platsis. Kuuleme  siis, mis hiljem säält kirjutakse: Ragusast 4. Aprilil. Türklased läksid eila Krstakist wälja, mässajate kallale ja Pressekis oli wali taplus, kus mõlemad pooled rohkeste mehi kautas; wiimaks saanud Türklased sisse piiratud ja taplus lahäb oma soodu edasi. Täna on Lukas Petkowitsh üht Türklaste moona moori sisse piiranud ja seda nende kaest ärawötnud. 5. Aprilil. Türklased on Dugas, Presseki ja Nosdri kindluste wahel sisse piiratud  ja on mõnes kohtas enestele mullast patariid  üles teinud; taplused lähwad ühe tasa edasi ja kui püssirohu puudus kätte ei tule, saawad Slaawlased, oma paika kinni hoidma, ega milgi kombel järelandma. Tripko Wukulowitsh,  ertspiiskop Melenti Perowitsh ja Lukas  Petkowitsh, on oma meeste karjaga Subtsist  Dugasse hakkanud minema, et säälaste mässajatele abiks olla. 4. Aprilil homiko, on 700 Türklast katsunud Unatsi kindlust Slaawlaste käest ärawötta,  saanud aga mässajatest suure kahjuga tagasi löödud. Bosnienimaa südamest tulewad  Türklaste poolt wäga pahad sönumed ja Slaawlased on saäl enestele 2VVO püssi ja ka mõned suuredtükkid muretsenud. 6. Apr!. Taplused lähäwad oma wiisi edasi, kummagi ei anna järele. Türklased, kes 139