minna umbes IV2 pennikoormat öhto pool Mets linna läbbi; pirib tähhelpannemisewäart lahhingi platsid sisse Saksama pole ja siis lähhäb  wasto hommikut; Belfort jäeb öhto pole pirist wälja. Kes agga üksi Prantsuse keelt rägiwad, on need, kes Mets linna ümber ellawad.  Teiste kohtades lähhäb uus piir sealt läbbi, kus tännini kele piir seisis. Maead emaks. ..Wallitsuse teadaandja"  könneleb maea maksudest, mis rigi kassa minister 59. Januaril se,aasta kindlaks kinnitanud,  ja 15 kubbermango linnade peale 1871 aasta peale nenda ärrajagganud: Kubbermang  Ustragan 27,980 rubla, Witebski 25,700 rubla, Wologda 10,630 rubla, Kiew 83,350 rubla. Kurama 20,330 rubla, Liwima  49,360 rubla, Minski 29,470 rubla, Mohilew 24,340 rbl., Orenburg 11,840 rbl.. Orel 58,120 rubla, Perm 21,500 rubla, Podolin 27,060 rubla, Stawropol 8,040 r., Uwa 13,230 r., Eestima 13,960 rbl. Lilvima  linnadel on maksa: Ria lin 33,409 r., Tarto 6,248 rubla, Perno 3,034 rbl., Kurresare  1,527 rubla, Wönno 1,050 rubla, Willandi 1,085 rubla, Wörro 700 rubla, Wolmari 700 rubla, Lemsalo 542 rubla, Walga 824 rubla ja Shlok 241 rubla. Eestima linnad: Tallinna 12,253 rubla, Hapsalo 643 rubla, Rakwerre 562 rubla, Paide 422 rubla ja Baltiski 80 rubla. Willandinmalt. Üllamal seisaw kirri tulli selle sowimisega meie katte, et sedda ka omma postitasko peaksime pistma. Siin ta on: . Teadus ja seadus põllul. Selle peal kirja al tulli meile p öll om ees tele minnewal aastal üks tullus ramat eesti keles walja, kedda üks meie rahwast auustud suggo wend kirjutas ja trükkida laskis. Selle ramato  sees on ni ossawalt ja süggawalt maa ja maeapiddamisest ülles pantud, et iggakord, kui ma sedda loen, kahhel käel kõige perremeestele  , kes mõistusega luggeda möistwad, ka luggeda sowin. Kõik mis sia male selle ramato wasto on öõldud, nimmelt et ta tullewa  pölwe rahwa ramat olla, se on ennam walle kui tossi; mõnned wöerad nimmed üksi on nattuke raske arro sada ja tarwitawad järrel mõtlemist ning meles piddamist. Ramato lõppu! agga lubbab wäljaandja pea teist jaggo trükki anda, mis siamale ommeti  weel minno silma egga körwa ei olle putunud.  Mis selle wäljatullemise tee peal takkistuseks  ees on, sedda ei tea minna ja pallun Postimehhe ehk mõnne mu hea innimese käest teadust. Wäljaandjat C. R. Jakobsoni agga tänname selle waewa eest jubba ette, pallume mitte tähhelpanna, egga selle parrast tööd poleli  jätta, et mõnned körwalised innimesed, kellesse  pöllo asjandamine ei puto, essimese ramato  wasto asjata laimamist töstwad. Selle ramato sees on nisuggusid asjo, mis iggamehhele  teada kölbawad ja mis kõige puhtama könne wisi peale üllespantud, nago: „Kes aeab wilja kõrrele, ello ja kasimist sisse, ja kellest on muld, wessi ja auur kokko pantud j. n. e." Eesti pöllomehhed, tehke selle ramatuga tutwust.  A. R. Tallinnast. Raudtee õnnetustest. Kahhest õnnetustest, mis Balti raudtee peal H mödaläinud Küünla ku sees ette tulnud, antakse  siin allamal selgemat teadust: Gatsinast tulnud kauba ja reisiate worist on wanker 8, mis 304 wersta omma ladungiga  olli tulnud ja kus, poomwillad peal, läinud 18. Webruaril Wolosswo jama ees pöllema.  Sedda on üks raudtee ammetnik näinud,  ja olla wankert kohhe teiste küljest lahti teinud ja emale weddanud ning tuld lummega ärrakustutanud. Kuida luggu olnud, on kohhe protokolli ülleswöetud ja sealt on selgeste nähha, et poomwillad issiennesest pöllema läinud.  Et se nenda tössi, sest äünab tunnistust, et sest sammast rongist Narwa jama ees otse nendasamma üks teine wanker, kus ka poomwillad  peal olnud ja mis teistest wankritest emale seisma jäetud, kolme tunni parrast, kui senna olli tulnud, ka pöllema hakkanud ja nimmelt  alt, kus jures ka wankre pöhhi ärrarikkutud  sanud. Peterburgist. Wee-upputustest. Kewwadine  aeg teeb omma sure wette läbbi mõnnes  manurkas suurt kahjo, mis issiärranis se aasta sedda rohkem karta, sest et mönnes ma 92