Perno Postimees ehk Näddalileht M -S R. «878 ZZne reede 13. Oktoobril.^ aasta. Pärnu Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed laamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teise! pääwal neid kätte saada. Hind on Pärnus 1 rubla 3D kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Kuulutuse kulud on S kopikat rida pooleks jagatud poogna külje pealt. Sisu: Juhtumised Ameerika rohtlaanes. Omalt maakt. Riiast: Kui palju nekruuta igast maakonnast wöetakse. Tallinnast: Nurja läinud kuri töö. Peeterburgist: Tulekahjude summa. Pimeda soldatide hoolekandmise asutamisest.  Õnnelik kokku juhtumine. Tolliraha sisse tulek. Telegrammi hinna wähenduS. Kui palju söamehi  kodu tulnud. Söakasia. Moskwast: Awitaja komitee. Tislisest: Baatumä linna kasust ja muust asjust. Poliitika ringwaatus. Prantsuse maalt: Gambetta wägew köne. Austria maalt: Rahu sönumed. Ungria maalt: Rahutu olek. Türgi maalt: Pahad teud. Bulgaaria maalt: Söawäe asutus. Uuemad sönumed.  Kiriku sönumed. Täädaandmised. Juhtumised Ameerika rohtlaanes. (Edast minek.) On palju Jndiaanide suguharusid, kes ükspäinis  metshärja jahist elawad. Jstuwad hobuste selga ja ajawad neid siis nenda taga ning tapamad kas püssi kuuliga ehk wibu noolega  ära. Kui kütt nende ligi läheb, lagunema  d n'ad kõik laiale ja pistawad üle walja punuma. On kütt ühte looma juba haawanud,  siis läheb ta jälle teise kallale, ja haawab  sell' wiisil kuus künni kaheksa metshärga, keda ta pärast kerge waewaga kätte saab. Sagedaste  tuleb aga ka ette, kui üks haawatud saab, et siis terwe kari küti paäle jookseb ja selle elu ka otsas on, kui t'al mitte hää wile hobune nende eest ära põgeneda ei ole. Mõni kord on ka üksikud elajad kütidele kardetawad, nii kui m'e seda järel' tulemast jutust tääda saame. Kolm kütti oliwad ükskord ühe met- sastiku ääres ühte suurt metshärga raskeste haawanud, nenda et ta hirmsa röökimisega oma pölwede paale maha langes. Kütid arwasiwad,  et sarwelukas enam ülesse ei tõuse, ja üks neist astus metsastikust wälja, et elukale  otsa hoopis teha. Waewalt oli tulisilm aga meest näinud, kui ta järsku ülesse kargas  ja mehe kallale tormas. Mees ladus silma  pilk metsa tagasi ja tahtis rutuga ühe eesseisawa jämeda puu otsa ronida. Aga sarwelukas oli usinam; ühe hoobiga löi ta mehele sarwedega alt ülespidi ja wiskas teda mitu keeru õhus ümber, künni mees wiimaks ühe kahearulise puu oksa wahele langes. Mõni silma pilk hiljem langes härg isi ka maha ja teised kütid tegiwad ja elnle otsa; aga nende seltsimees oli puuarude wahel ka surnut. Et küll metshärjad suured ja tugewad, on aga karud weel suuremad ja tugewamad rohtlaanes.  Bruun karu elab üle kõige Amee-