aruldast uudist, ning et sa Hans wanaste ikka wa nuppumees oled, sellepärast luiskan sulle lugu ette. H. Seda parem Tõns! Seda parem, kui ikka midagi kuulutada on; aga tee lühidelt ja kiiro, sest mul on tuline rut taga, pean enne õhtud weel oma 24 wersta ärasöitma. T. Hans, ära ole ni wäga palaw; sul oleks nago omal juba lust, minv suust söno wälja kiskuda, oota ja jae wagusi, künni asjale  otsust annan. H. No puista siis wahest wälja, mis sa seal jures ni kaua kippitad? T. No minugi pärast, saago siis wennaste wahel sino soowimine täide; tee aga körwa luugid lahti ja kuula! Kui ma P. kõrtsi ees natuke hobust seisatasin, mestis seal üks nisugune  mees jutto, kes omas maldas ameti ja nime poolest wäga tähtjas on; nago neid nüüdsel aeal igas maldas oma üks teädo pärast  olema peab. Et edespidine aeg enast üsna pärdikult muutma peab ja saada wimaks jäävamalt üsna nenda jääma, et kes wallast wälja tahta minna, omale paremat tenistuft otsima, peab hoobilt rublasid sada ..puhast raha" wälja minnemise luba eest ära ohwerdama,  mina pean seda asja alles unenauks; aga mis arwad sina sest Hans? H. Hm! weider tük! Woib osalt tõsi, osalt male olla. Aga tõenda kust sähärdune märgi kandja seda siis na kuulnud? T. Kuulnud! Muialt kuskilt, kui nisugusest  ametlikust kohast kelle sõna temal enesel karmis kõige enam kuulda ja kelle wallitsuse a! tema ja ni mitto tema sugust seiswad. H. So! Kui lugo nenda, siis tohib jo seda enemine tõeks kui maleks pidada ja ehk saab ka wiimaks osalt nenda olema; sest kulda näha, et maal kiwi katkusse al elamud pölloharijad  ja ka ole kattukse al elawad maa mehed,  teenritega üsna hädas on, sest kõik kellel maal meri küünde al palamaks lähäb, linna ehk senna ja tenna jooksewad paremat pölwe ja rohket palka otsima. T. Oh tuline ja tuhat wötko sind Hans! Siis kistakse ka mino poja tenistus käest ära. Nende sõnadega laskis ta hobusele ühe mehise  möda kintsu ja läks kurwalt edasi. Harjo Karel ja Otsa Mihkel. Karel. Kas tunned neid sonno: Ole truu, holas ja ustaw Mihkel? Mihkel. Kärwa sind Karel, ära ole juhm oma küsimisega, miks mina ei tunne. Sina pead mind wist mone küla Jütsi sarnatseks.  K. Toho, ära tõmba sellepärast nina kortsu Mihkel, ega mina nende sõnadega sinuse ei ole puutunud. Mina arwan, naad on kindlad, kui kaljo, kus peale iga inimene julgeste  woib toetada, ehk woiwad ka kui rohi surma wasto olla. M. Se on tossi Karel, aga mis sina siis neid sõnu taga aead? Kas sina tahad moni koolmeister olla, woi mis? K. Ei seda kül mitte. Ni paljo aga, et nende sõnade täitmise läbbi wiha, sala-us, kadedus, märgus j. n. e. saab kaduma. M. Wata imet, sul on sula õigus Karel, Eks ole ka surma wastane rohi! K. Seda naad on ja jaamad ka seks ilma  otsani. Neist ei puudu ma pauna kandjal,  sellepolest on tema aus mees. M. Iga ausat meest austakse, olgo ta kes taht. Eks sina Karel neid sõnu omas saunas peegliks ei prügi? K. No wott tebbe Mihkel, naad olgu iga inimesele peegliks, kus sisse ta woib waadata, mis sugust karma ta kannab. 207 Teadaandmised. (Politsei kohro lubbaga.) Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et se igga aasta petaw Heina Maarja laat, tännawode  2. ja 3. Jutil, Mejöe allewis, manna tuttawa  kohha peal, saab petud. Pernus, politsei-kohtus 13. Junil 1874. Politsei-kohto pea-wannem Groot./ / e M 953. Sikkertär E. v. d° Byrg. a Perno linna kassa kollegium annab UÄbi WW malikult teada, et Sauga mõisa politsei, tännasest  päewaft sadik, mitte ennam kassakollegmnn käes ei õlle, waid Üllaste mõisa rentniko Niin Hellmanni kätte on antud ja sepärrast siis iggaüks, kellel Sauga mõisa politseiga middagit teggemist, selle polest otse kohhe Sauga - Üllaste mõisa peamad kirjutama. Pernus, kassa-kollegiumis, 6. Junil 1874. M 2SI. .