110 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 20. Märtsil 1873. Wostaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm. Kõige ullema Keisri poolt kinnitub Tallinna kauba pank ja temma abbipank Pernns. Pöhjuskaptal »,«««,««« rubla. Meie tallitus ja töö on issiärranis ni paljo kui wöimalik rahha ja wekslite asjo toimetada ja nimmelt: 1) Jggasuggu krono pabberid, aksisid, wöllakirjasid ja muid hinuawärilesi pabberid müa ja osta. 2) Rahha laeno peale anda ja nimmelt rahhapabberite ja kaubade wasto, mis pandiks antakse. 3) Wekslite ostmine ja mttmine ehk ka wäljamaksmine. 4) Rahhade ja rahha pabberite üllalhoidmine ja wallitsemine, mis, olgo et igga innimene issi, ehk kohtud, kinnitub seltsid ehk awwalikud allustused ja kassad meie kätte hoida andwad ja wastab pank kõige omma warraga selle eest, et ei tulli egga marga näppud andjatele kahjo ei sa teggema. 5) Eddasi käidama rehnungi peale rahha wastowötta, mis eest 4 protsenti maksetakse. 6) Wöttab pank nimmetud ja nimmetamata aea peale rahhasid wasto ja maksetakse intressisid ni paljo kui aeg wälja kannad. Need tunniskirjad, mis pank sissemaksetud rahhade peale annab,  woiwad igga summa peale, mis ülle 100 rubla, fissemaksja nimme peale ehk ilma nimmeta  antud sada ja kõik kohtud, awwalikud allustused ja kassad woiwad neid, ka kaptali põhjuseks  prukida. Panga tähtede wasto sissemaksetud rahhade intressid on eest otsa nenda kinnitub: Panga tähhe eest Int. aastas prots., se on 1 kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. ö aastas 4^2/1 00-prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. 0 aastas OO prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. 0 kouponsidega ja iggal aea! prii seisaw 6ku üllesütlemisega 5 protsenti  aastas. (Pangatäht Cl, mis uhke aasta ehk pikkema aea peale antud, kannab 6 protsenti aastas.) Meie tähhendame sia jüre, et tillemal nimmetud panga tähhed, prii meestele issiärranis wägga hästi sciso kaptaliks kölbawad, sest et nende jnres ialgi kahjo karta põlle ja pank ennesele kohhuseks  teinud, sedda kaptali, mis peale se täht antud, täieste wäljamaksa. Lähhäb üks sesuggune tunniskirri  kaddunuks, ehk pölleb se ärra, ehk et ta perremees, olgo mis taht wisi! temmast peaks ilma jäema, kui se agga temma nimme peale kirjutud, ei sada kaptali egga intressidele kahjo, maid se saab ta sowimise peale kue ku aea järrele surmatud ehk kirjast mahha kustutud ja pank annab temmale selle assemele jälle ue tunniskirja sellesamma summa peale, mis peale teine olli kirjutud. On kellegi! Peterburgi, Mõskma Riga, ja mönne mu suremasse kohta Wennerikis ehk Wöeralmaal  rahha maksa, siis maksko sedda sia sisse ja meie anname kirja ja se rahha saab seal wäljamaksetud.  Otse nendasamma maksame meie ka kouponsid, nihästi omma- kui wäljania krono ja raudteede laeno pabberite ning ka pantpriwide eest, enne kui nende aeg täis sanud, wälja. Tallinna kauba pank. Wägga haid kassuwaid ja puhtaks  klapperdud kroonlinna seemnid,  nendasammoti ka häid raskid ja kuiwatud rukkid müüb oddawalt Peruus kauba kuntor W. L. Sternberg. s Kruntplats, M 212, mis on Tallinnas, sure Tarto ulitsa äres, saab kõige selle peal seisawa maeade ja körwaliste honete ning mu rumidega Mai kuu essimeste päiwe sees auksjoni kaupa rohkema  hinna pakkujale ärramüdud. 3 Minno maea, mis Perno-Ria allewis, weikefes jöe ulitsas, on mul tahtmine kõige körwaliste honete  ja aeaplatsiga ja mis meel selle parralt, ärraniüa.  Lähhemat teadust annab sealsammas lesk. A. Johannson. 2 Mödaläinud kesknäddala öse wasto neljapäewa on Saarde kirriko nialla tallopoeal Kipsi Juhhan  Holmil üks nelja aastane waljaks punnane penikese kehha ja pikka jalgega ruun hobbune rihhalt  wälja tulnud ja Perno pole läinud. Kelle jure ta ehk mast wäljatulnud ehk kes temmast üllema  perremehhele selget teadust teab anda, saab omma waewa ausaste tassutud. 2