tühhat meest, Mis nende söawäed kaotanud, kus on siis weel hawatud ja surnud? egga nende arro ka weikene põlle!" Kui üks inttimeNe ni paljo werd korraga ärrakaotab. Ms peab ta ommetige ärranörgastama! Preisi ja Sakseni kunningad olla omma allamate käest palwe kirjad sanud, kuhhu kuus tuhhat meest ommad nimmed allakirjutanud ja kes kõik ühhest suust palluwad, rahho teggemises  mitte sedda lubbada, et wöerad rigiwallitsused  ennast nende asjadega seggawad, waid nad sowida sedda wägga süddamest, et nende ommad kunningad ja wallitsejad rahho tswad. Prankwurtist. Kunninglik kõrgus kronprintsessin  olla 25. Augustil Hamburgist senna tulnud, kus rahwas tedda ühhe issiärraliko römo öiskamisega wasto Peale lõunat olla suur wöeras sealatsed laatsaretid  läbbi käinud ja omma silmaga läbbi wadanud, kuiva kõik olnud. Münhenist kirjutakse selsammal päwal, et söaministerium allamal seisawaid sönnumid söaplatsist sanud. Baieri essimene koor on 18. Augustil Beaumonti lahhingis, 19. Batseilis  ja 29. Sedani sures lahhingis liggi söddinud ja kaks kulli, kolm suurt - tükki ja hulk mehhi wangi wötnud. Ühyes kirjas, mis Preisi kunningas omma sure abbikasale kirjutanud, kidab ta Baieri söamehhi, et nad issiärranis wimastes lahhingites waenlase wasto waprad olnud. Selle kahjo wasto, mis Prantslastel olnud, on meie kahjo weike. Selgemad sönnumed puduwad alles. Karlsruhest antakse teada, et nemmad Wiltingheimist sönnumid sanud, et Prantslased  Strassburgi ja Metse wahhele üht ma allust  telegrahwi teinud mis Sakslased olla üllesleidnud ja ni kohhe ärralöhkunud. Prantsuse  prii rigi wallitsus olla käsko andnud, et kõik Prantsuse söa wäed peawad Parisi kokko tullema, sedda hoidma ja kaitsma, et waenlane ei saaks ärrarikkuda ja wimaks omma tasko toppida. Se prii rigi kulutus ei olla ohwitseridel koggMiste  melepärrast olnud, nurriseda wägga selle ülle ja sepärrast olla ka karta, et kõik söawäed meest pöggenenud, se on stis, ühtekokko 115 selle ülle sawad nuMsema. (WowMl oM/ et se neil wastomeelt on. senna minna, agga kes küssib sedda tagga; peawad minnema kuhhu,  kästakse,) - JtMMMSKIt. Sealt kuleme jälle miw dagi üdist. Kurda Jtaliama seitung könneleb, otawad nemmad Romast teistest wäljawallitsetud  sadikuid senna tullewad ja neile favikuile olla<kohhuseks tehtud, Italia kunningale üht palwe kirja, kuhhu umbes kahheksa tuhhat Roomlast ommad nimmed allakirjutanud, anda,  kus sees Roma ja Ztalia wahhelist äsja selletada. Se olla paljo parrem,  sedda asja rahhutisel kombel öiendadä ja selletada, kui wäggiwaldsel wisil; sest wäg? giwald on nihästi rigiwallitsusele kui rahwale kahjuks, mis ka jo issiennesest mõista; södds teeb kull o ja tarwitab mehhi! PrantfusemchMlt» Wäljama asjahe tallitaja  minister on 2. Augustil ühhe umberkäidawa  kirja läbbi kulutanud, et temma kolgest  wäest rahhopolitikat kaitseb ja Saksaplale prii melewalla jätnud, selle ülle nenda seada, kuida ta sedda arwab hea ollewad; selle Male olla Preisi kunningas ommalt poolt wastanud, temma ei piddada södda mitte Prantsuse maaga,  waid rigiwallitsusega. Selle peale wastas  minister: Prantsuse rigiwallitsus on langenud.  Tahhab nüüd Preisi kunningas södda weel eddast piddada, siis seisab se ta prii melewaldas  ja selle eest peab ta kõige mailma ees wastama. Meie ei sa ommast maast mitte üht tolli maad ja pmmast kindlustest mitte üht kiwwi ärraandma. Üks laedetaw rahho ei turi kuigi kaua; lühhikese wahhe aea järvele, on rikkutaw södda jälle lahti; kui rahho teme, siis tahhame sedda nenda tehha, etse ka kindel ja jädaw ja kõige Eüropale kassulik saab ollema.  Kui meie ka üksi olleksime, siiski ei tahha meie kõikuda, egga kaksipiddi Meil on weel 300 tuhhat tubli söameest, kellega  wöime wastoseista ja kindlad kantsid. Kolm kuud jõuab Paris wasto seista. Se on Ms Eüropa peab teadmcu 294