möödas, et see maa ennast weel ühegi saaduse alla saab heitma ehk seda kuulma ja täitma, mis Eüropa kristlikud riigiwalitsused teda saamad  sundima tegema. Tartust. Surnu kehade puudus. Tartu uniwersitäti anatomi teatres, see on sääl, kus noori tohtrid öppetakse, inimese ihu olemisega tuttawaks saama; sääl ei sa inimese keha mitte ükspäinis tükkiks katki lõigatud, waid nenda koost ära arutatud, et õppijate! selgeks saab, kuida üks liige teise külges ja üks soon teise körwas seisab, sääl olla praegu suur puudus inimese kehadest ja kuida Peeterburgi  wene seitung kõneleda teab, olla sääladne  tohterdamise walitsus, kurateri läbi ministeriumit  palunud, Peeterburgist säälatsist haige majadest kaunis rohkes te surnu kehasid Tartu saata, mis nüüd iseäranis sest saadik waga kerge olla teha, kus neil raudtee malmis ja masin edasi tagasi käimas. Peeterburgist. Söa platsist. Juuli kuu 25. päewal pärast lõunat kirjutakse: Meie söawägede käes on weel need kindlad seisu kohad  Plewnas, mis enne lahingid juba nende käes oliwad. Säälatses kindluses seiswa meeste aru on peale SWO mehe wähenenud; surnud on obrist paron Kaulbars ja haawakud  kindral Bosherjanow ning rügementide kommandirid  Stepanow ja Sarantshow. Söamehed  on kõige wägewama waprusega wastu seisnud ja kõige suurema julgusega waenlase wastu raijunud. Plewna ja Lowtsha on Türklaste  käes, kus ka rohkes te türgi wage sees neid linnast hoidmas. Kindral Hurko lõhkus Jamboli raudtee üles ja lõi 18. Juulil Suleiman pasha detashemangu,  mis Jeni Tsagrat wahi al hoidsiwad,  pesast wälja, kus juures ta Türklaste käest kaks suurttükki ärawöttis. Teisel päewal  lõi kindral Hurko Eski-Tsagras üht teist türgi detashemangu, pidi aga ometige, et Türklased  igast küljest abiwägesid juure saiwad, oma tööd pooleli jätma ja Balkani teede peale tagasi taganema; Shumla ümberkaudu on kõik wagusi. 26. Juulil kirjutakse. ~Golos" ütleb alama!  seisawaid sõnumid 23. Juulil Kuruk- Darast saanud olewad: Tshel jöe ääres Saisala  rabas, ruttas obrist Komarow 2000 ratsa mehega, waenlase kallale. Kaks laskwad pattaljoni, mis Barätinski juhatuse al, löiwad waenlast täieste koost ära, et pidi metsa põgenema.  Auls linna kodanikud laskstwad wene wäe peale. Meie kahju oli 2 surnud ja 4 haawatud; waenlase kahju aga 30 surnud. Laiale pillatud ja tagasi löödud Türgi söameeste  walitseja Mihrali peab, kuida räägitakse,  üks kuulus rööwel olema. Peeterburgist, kirjutakse 29. Juulil, et ..Golos" Wiini linnast telegrahwiga neid sõnumid  olla saanud, et saksa seitungid Bukarestist  tulnud sõnumite järele kõneleda, et keiserlik  kõrgus Suurwürst Nikolai, Türklastele mõne tubli matsu andnud, et ta põgenema pannud ja wene mehed Plewnat eneste walitsuse  alla wötnud, ning wene söamehed seda hoidma pantud. Rustshukis ja Shumla ärawötmist  tahetakse uueste jälle käsile wötta. Wals paberrahad on, kuida Peeterburgi  wene seitung sest kõneleda teab, uueste jälle Parisis ilmale sündinud, ja kuida räägitakse,  olla üks paar wendi, kes hiljuti Warshawist  senna tulnud ja kes üleüldse wäeteenistuse  eest Wenemaalt ärapõgenenud, need on need mehikesed, kes neid walmis walanud ja rahwa kätte muretsenud. Nende ülemal nimetatud  wennakste korterist on nuttu pakki wäga hästi järel tehtud rublasid paberrahasid leitud, mis, muidugi teada, nende käest ärawöetud  ja mehed ise priikorteri pidand marflma. Militsite wötmise läbi, on Peeterburgis  kuus hobuse raudtee liniet seisma ja iswosnikute (woorimeeste) aru on üks kolmandik  wähemaks jäänud. Peeterburgi linna tulewa raudteede ametnikudest on 1 114 meest teenistusse läinud. Peeterburgi ja Wiburgi patroni wabrikute peremehed 1000 töömeest, kes kui pileti soldatid ja tagawara mehed wäeteenistusse  kutsuti, kautanud. Posti- ja telegrahwi  ametnikudest on 407 meest teenistusse läinud ja kohad praegu tühjad. Soomemaalt. Raske rahe. Wiburgist  antakse 27. Juulil Peeterburgi wene seitungi  läbi teada, et Soomemaal mitmes kohtas  wäga rasket rahet sadanud, mis kõik 274