wäge Galatsi ja Barboshi oma wahe alla wötnud  ja otse nendasamma on ka jallawägi, suuretükkj mägi ja ! 1 "es koor hobuse wäge Braila seisma jäänud ja seda kenni pannud. Wöeralt maalt. Berlinist. Ringkiri. Säält kirjutakse tZ. Aprilil. Homikused seitungid toowad würst Gortshakowi ringkirja, mis ta Wenemaa saadikutele,  kes wäljamaa! Wenemaa asju tallitawad,  kirjutanud. ..Riigi teadaandja" annab  ametlikult teada, et Saksa riigiwalitsus nende wene alamate kaitsmist, kes Türgimaal elawad, sest et ta Wene riigiga söbruses elab, oma kaitsmise alla wöttab. Hamburgist. Telegramm, 11. Aprill! ohtu. Hamburgi kauba seitung ütleb nimetatud  paewal, enne lõunat, Peerast sõnumid saanud, et sultan oodata üht Saksamaa esimese  klassi diplomaatikut Konstantinopooli tulema  d, ja arwatakse, ega see keegi muu 'pole, kui mürst Bismark ise, kes seda reisi ja tallitust  enese peale wötnud, mis aga sedakord mitte tõsi ei pea olema, maid prints Reuss, kes tänini Peeterburgis oli, peab senna minema.  Madritist. Kuninglik armu kuulutus.  Sääladne ametlik seitung toob üht kuningliku  armu kuulutust, kus sees ta neile ohwitscride  ja soldatitele, kes Don Karlose al teeninud ehk kes Kantonali mässamisest osa wötnud, armu lubanud, nii pea kui nemad temast  kinnitatud, tänasest päewast arwata 30 päewa aea sees, tagasi tulewad ja endid kõhtude  ees meldiwad ehk teadaandwad, et n'ad kuninga armu peale lootes tagasi tulnud. Semlinist, 14. Ztprilil. Söa asjust. Türgi ülem minister on, nii pea kui Wene Keiser oli sõda kuulutanud, seda kohe würst Milanile teadaandnud ja ka ühtlase seda, et Türklane Serbini wastu neutraal, see on, mitte tema wastu waenulik ei sa olema, aga ka ühtlase  seda nõudnud, et tema oma mägedega Serbini maast wöib läbi minna, see on üle Negotini, Radujewatsi ja Kladowa künni Rumäni  maale. Ühtlase on ka Abdul Kerim pasha obrist Horwatowitshile, kes Nikotinis, telegrahwiga teadaandnud, et türgi söawäed Donau joe äärt mööda, kõige enam Kladowat  saawad hoidma ja senna jääma.  Obrist  Horwatowitsh, on nii kohe Belgradist kolm prigadi wäge abiks palunud. Serbini riigiwalitsus olla Türklasele öölda lasknud, et ta Türklaste läbimarsimise wastu saab seisma, ega seda mitte lubama. Ülemal nimetatud päewal, on ministrid omas koos olemises nöu pidanud ja kindlaks nõuks wötnud, Wene riigiwalitsuse  käest nöu küsida, kuida ja mis ka peab tegema, kas söamehi Nikotini saatma woi mitte. Wöerad ohwitserid olla käsku saanud Kladowasse minna. Priitahtliku mehi tellitakse  ja wöetakse igalt poolt wastu. Bukarestist kirjutakse, et mitme riikide konsulid, Jassi linnast, olla Kishinewi sõitnud, Wene keisert teretama ja otse nendasamma ka säält linna walitseja ja kõhtude ülem on, senna sõitnud, keisert Aleksandert, würst Kaarli nimel  teretama. Konstantinopoolist. Inglise saadiku  laitus. Kuida ööldakse, on inglise saadik Laüard, 9. Aprilil, türgi ülema ministre ning wäljamaa asjade tallitajaga juttus olnud  ja seda wäga laitnud, sultan protukolli  peale olla wastanud ja na möistamesi tale öolnud, et nende wiimaste hirmsa tööde pärast, mis nimelt Bulgaris sündinud  inglise  riigiwalitsus sultanile midagit abi enam ei sa andma. Peale selle kõneldakse, et Laüard  sest kõnelenud, kas see ei peaks wöimalik olema, wee! teha, et sõda tulemata jäeks, aga kõik olnud asjata, kõik olla juba nii kaugel malmis» et wöimata olla, seda meel teisite pöörda. Peale lükkimine. Siia tulnud sõnumite  järele, on türgi soldatid Kars linnas, wene konsuli kallale tikkunud ja konsuli! muud nöu pole ülejäänud, kui omas korteris kindlast?  warjul hoida ja säält püssi abiga oma waenlaste wastu seista. Mittu neist peale tükkijatest saanud haawatud ja mõned ka surmatud.  - ?3. Aprilil kirjutakse säält, et Kons- 152