Tartus. Uus Tartu zeitung jutustab, vt suurekooli konsetl minema  prohweSsor  Dr. Georg von Öttingen'i lahti on palunud,  kolle 25 aastane teenistusaeg 6. Juulil möödas saab olema. Peterburgift. Ülema kaelakohtu otsus kollegieu - sekritär Aleksander Koustantinowitsh Solowjewi peale on mõistetud ja taidetud» Oma enese tunnistust ja mitme tnnnistusmeeste ülesandmist mööda oli A. K. Solowjew'i süü selgeks saanud, et tema juba mõnest aeast ennast  seltside sekka heitnud oli, keS mässamise kirjast wäljalaotand ja wiimseW oma roojast kätt meie suure, armulise Keiõri pühitsetud elu waSta ülestostuud. Kohtu otsus oli flis ka, kuida iseenesest arwata wöib: Kõigi õiguste ja iseõiguste, aunimede ja austuste kaotus ja surm köie läbi, wõllas. 28mal Lehekuu pääwa homikul  sai fliS ka kurjategia Smolenski wälja peale witdud ja lõpetas sea! oma elu möllas, kohtu otsust mööda. Et küll mara homiku ja sõnumid hilja tulnud, oli siiski ennast palju rahwast kogund, kellest näha oli, et enese silmaga näha tahtis, kas ka kurjategia tõeste nuhtluse alla pandud saaks. Koigi selle kurwa näituse wahelt paistis siin selgest wälja, et rahwas nendest hullust nõudmistest, mille wiimne ots ennast selle hirmsa töö juures ilmutas, kaugele korwale hoiab, et aga mõned eksitud inimesed selle kurja tee peal käiwad, ja et need mitte rahwa keskist ei tõuse, maid üksi poolõpind seltsist.  Aleksander Konstantiuowitsh Solowjew on oma wiimse silmapilguni Ristiusu õpetaja kinnitust  oma koleda käigi peal pölgand. Jumal olgu temale armuline ja Jumal antku, et tuhanded  kurjad mõtted selle mölla alla maetud saaksid. Solowjew oli 33 aastad mana; tema oli ühe looma-arsti poeg, kes suurewiksti proua Helena Pawlowna mõisades teenistuses seisis, ja sette armulise proua kulu peal oli noor mees ka kaSwatud. Oma studeerimist oli Solowjew poolelt jätnud ja ühe kreiskooli peal õpetaja ametid leidnud. Seal on Solowjew oma ametid tubliste ülespidand, pea aga mässamise-nöuandjatega  tuttawaks saanud ja nende poole heitnud. Paari aasta pärast jättis Solowjew  oma kooliõpetaja ameti maha, õppis sepa tööd, et sellel wiifll rohkem rahwaga tuttawaks  saada, ja käis järeltehtud passiga läbi Wenemaa, igal poolel abilesi oma paha nõudusele  otsides. Hakatuses elas eksitud mees aasta-palgaga, mis temale wäljamaksetud sai, kui ennast kooli-õpetaja ametist lahtiwöttis, pärast aga näitab mässamise-seltsi poolest raha saanud olema. Solowjew oli pitk mees, lahja terawa näoga ja paksu tõmmu juuksetega; nägu ja olemine üleültse  on enam waStaliue kui meelitaw olnud. Nende pääwade sees nägi üks kojamees, kuida üks noor mees weike habemega tema koja hoowi läks, wähe aea pärast aga ilma habemeta tagasi tuli. Hoolas ametnik oli aru saanud, et siin kõik asjad mitte kordas ei olnud, ja oli mehikese kinniwötnud. Sette juures leiti siis ka mässamise kirjast ja kiri ühe rikka kaupmehele, mis tema kääst 15,000 rubla päris, kui mitte tapetud saada ei tahaks. Linnapeamees on hoolsa ametnikule kiituse-kirja ja 100 rubla saatnud. Keisri herra käsu peale peawad edaspidi wahisoldatid, kus seda tarwis arwatakse olema, laetud püssidega wahi peal seisma. Wiimised suured pahandused meie suurel isamaal hakawad mitmes tükkis karmimaid  seadusi sünnitama. NeUda on ka käsk autud, et politsei-offizirid igal aeal kui ametis on, püstolid kandma peawad. W e n emaalt kirjutakse mitmest kohast raSke marude ja müristamiste iile, mis kahju teinud. Nenda on Kjelze kubermangus ühe küla ligidal wälk ühe puu sisse löönud, mille all wiis last wihmawarju otsind. Neli nendest on suurema ja wähema haawadega, aga ikka weel eluga peasüüd; wies on järsku surma leidnud. - Kamenü - Podolskist kirjutakse, et seal 20mal Lehekuu pääwal kange müristamine oli, mis Dmgmwwi mõisa talli üheksa hobusega mahapõletaS ja mille järel kange rahesadu käis, et mitme kiila wiljapõllud taieste rikutud on. Teisel pääwal oli uus müristamine. Bereshenka MaS istus talumees Rakaishij oma naesega ja naese õega toaS, kui wälk sisse lõi. Naesterahwad  on toibund, peremees aga oli surnud. TeiseS majas on ka uks talupoeg sellesama hoobi läbi surmatud. Põlewad maja on naabred  kuStutand. Moskust. Kuida aeg - aealt ühes ehk teises kohtaS sealiha sees weikeseid ussist, mida trihhinid nimetakse, leitud on, nenda on seda nüüd ka MosknS ettetulnud ja kaupmees Nordstrangi  juureS on politsei poolest kõik sealiha ärapoletud. Reed pahad loomad on nii weikesed,  et neid palja silmaga näha ei wõi. Sattuwad  need aga toore ehk pooltoore lihaga inimese  kõhtu, siis sigiwad pea mitmeks tuhandeks, kuida üleüllse kõigil weikemal loomadel suur sigivus on. Kurjad weiked majulised käiwad läbi inimese keha ja peidawad ennast rohkemalt liikmete wahele, kus suurt walu teemad. Meie maal ei ole neid loomasi küll meel mitte nähtud,  aga hea oleks ikka, et meie sigadepidajad ettewaatlikud on, muidu wõiks juhtuda, et omale ehk teistele haigust saadawad. Kv 3 troma linnast tulewad pahad sõnumid,  mis sealse kodanikudele palju kartust tegewad.  Kubernerile on nimeta kirjad saadetud, mis pääwa ja tundi nimetawad, kus linn peab põlema pistetud saama. Hirm on seda suurem, kui mitmest linnast Wolga jõe ääres sõnumid raskest tulekahjudest rahwa keSkis liiguwad. 25mal Lehekuu pääwal oli hirm kõige suurem. Mitmed kodanikud panid asjad kokku ja tahtsid põgeneda. Tule-kinnituse kontorid olid homikust vhtani rahwaft täis, kes majast ja majariistasi kinnitada soowisid. Ööse walwas suurem hulk linuarahwast uulitsate peal. Tänine ei ole küll kahju sündind. aga kartus on ikka meel suur. Opotshna linnast (Nadomi kubermangus) kirjutakse ühe koleda asja üle. Uhe kuu eest tagasi ostnud noor wäepealik, sekondlieutenant P. ühe mõisniku K- kääft hobuse, selle kaubaga, et tagasiantud saaks, kui ratsawäe teenistuseks ei kõlbaks. Seda aga oli ostja pea leidud ja hobuse oma poist läbi tagasi saatnud, kirjaga kus sees kaubeldud j6O rubla tagasi palus. Müja lugend raamatu ja ütleud poisile: „Räägi oma herrale, et mina sesuguste rumalatega kui temma on, mitte kaupleva taha; raha mina tagasi ei auna ja hobust mina tagasi ei möla". Teisel pääwal tulnud P. ise K. juure küsima, mis wastust poisi läbi saatnud oleks. K. olla omad häbemata sõuad neste wäljarääkind ja P...p001t seisuse wiisi järel püswlide peale kutsutud.  .Niisuguste poisigestega mina laskma ei lähe, waStand K. ja sülitand wäepealiku wasta nägu". P. on seal püstoli wötnud ja wastase mahalaskuud, siis aga ise kohtu ette läinud ja ennast waugi auuud. Kohtu ülekuulamine on selle kurwa juhtumise üle alustud. Et küll surmamist häkilises wihas kiita ei wõi, siiski arwame meie et waene noor mees ilma uuhtluseta  jääb. Karsi linnast, mis wiimse rahulepingu järel Weueriigi külge sai, tulewad sõnumid, et seal üks kuulus rööwel Mikr-Ali ennast peab näitama. Kartus on nii suur, et kahekordsed wahid seadud saanud. Karkowi kubermangus teeb üks putukas  wiljapõldudele suurt kahju; se sööb enne rukkiloomist kõrred katki ja kartus oli suur, et kõigi maa hind koguni alanema saaks. Nüüd on aga mashiuad ehitud, millega putukaid kinni püütakse ja põllud puhastakse. Mitme läbikatsumiseks  ettetoodud mashinatast on üks kõige sündsamaks leitud, mida Sokownin wäljaarwand ja teinud oli. Se on kõik putukad kinuipüüdnud,  ilma wiljale midagi häda tegemata. Meil on kahesugune rõõm selle sõnomi üle. Esiteks, kuida iseenesest mõista rõõmustame asja oma üle, mille abil üle suure maakonna kahju ja waesus keelatud saab. Teiseks aga teeb se meile rõõmu, et mashina wäljaarwajal selge ja tõsine Wene nimi on. Mõne aea eest kirjutas kuulus Turgenjew, et Venelased midagi uudist wäljaarwand,  ehk kuiga üteltakse leidnud" ei oleks. Nüüd wöib Turgenjew ja teised keS eh? tema sõna usknud olid näha et meie teisest sugust ka-alamad ja suure riigi kodanikudel selle asja juures ka omajägu osawust on. Permist. Tulekahjude üle kirjutakse Permi linnast: Hirm tulekahjude üle, mis meie kodanik,ide  peale tuli, kui 8-mal Lehekuu pääwal 60 maja mahapõlesid, läks 11-mal weel suuremaks,  kui kange tuulega ueste tuli lahti peafiS. Õnneks sai se tuli küll pea kustutud, aga ähwarduse-kirjast  käib ka meie linnas ja mitmed kodanikud lähemad wälja. Järsku oli ka ilm külmaks läinud ja langes sell pääwal termometer  15 gradi pealt 0 peale. Et tuld kurjast  kättest pandud, seda on teada. Kaks kerjajad  poissi on kmniwõetud, kes ennast süüaluseks  tunnistasid. 15-mal Lehekuu pääwal sai poiste kääst põlemise paiga peal küsitud ja nemad andsid üles, et 8-mal üks noor mees nendele 2 rubla annud ja neid tuld panna käskind. Noored kurjategiad olid omma tööd nii suure hoolega toimetand, et warsti mitmed majad põlemas  olid. Sellest on siis mõista kuidas ühel aeal mitmeS paikeS tuli tõusis. Weel räägitakse,  et raudtee peal üks naesterahwas kmniwõetud  olla, kelle taskust kiri leiti, mille sees need sõnad seisid: ,Mäng Permi linnas läheb  heaste edasi". Walki linnast (Karkowi kubermangust) kirjutakse kange maru üle. 18-mal Lehekuu pääwal kell 11 enne lõunat tõusis tuul ja kaswas  pea tormiks. Soojus waos ja kell 2 pärast lõunat oli juba külm. Kange kõue-lõögi järel hakkas, ikka suure tormiga rahet sadama ja olid raheterad pähkla suurused. Pärast rahet tuli nii raske wihm, et uulitsad pea woolawaks jõgedeks said, mis kõiki asju allawett ajasid. Oli wihm üle, siis näitas linn kurw wälja. Mitme majade katused olid lohutud, aidad ja laudad purustud, ajawiljad ja põlluwiljad kaotud;  haned, pardid ja teised loomad olid surmatud.  Ka üks poisike põllul oli wälgust mahalöödud.  Kahju mida se maru teinud on suur, aga weel ei ole aru peale pandud. Odessast. Linnakohtu ja politsei poolest on wiimsel aeal 70,000 passi ja tunnistust wäljaantud, rahwale kes seiamaale ilma passita ehk ühegi tunnistuseta elasid. Wöeralt maalt. Saksamaal on kõik keeled ja kõik suled nüüd anstud keisre-paari kuldpulmast rääkimas ja kirjutamas. Kuldpulmad on juba iseenesest aruldane juhtumine, et sellest ka alama rahwa juures räkimist on. sedarohkem aga, kui üks nii kõrge paar kui uüüdne wägew Saksamaa keiser oma abikaasaga seda aruldast pidu pühitseb. Peale selle on se austud riigiwalitseja omast rahivast armastud, kui wähe teist enne ja wiimaks  wöib mõnele meele tulla, et austuse-ja armastuse ülesnäitamist stin tarwis on, kui minewa-aastased kurwastused mõrtsukate läbi Saksamaa ühendajale toodi, unustud ja kaetud peawad saama. Selle pidu üle kirjutakse Berimist,  et igaühe filmis selge rõõm elas, ja kui ka pidukära ehk wähem oli kui mõnel teisel korral, siis nägi igaüks et kõik austused ja õnnesovwimised tõeste rahwa südamest tulid.— Elfass-Lotringi maa, mis wiimse suure Saksa- Prantsuse söea läbi Saksamaa riigi külge tagasi langes, on uüüd oma enese walitsuse saanud. Keisri-asemik on ftldmaashal von Manteuffel seatud, ja temale ministrid abiks antud, nenda et se maa nüüd kui iseriik on oma enese seadust mööda ja oma enese kulu peal elada wöib. Riikpääwa koosolekus 30-Mal Lehekuu pääwal andis präsident von Seydewitz esiteks teada, et keisri-paar riikpääwa önnesoowimist wastawõtnud