Saksamaal uus kirriko ja koli seadus malmis tehtud, kelle wasto agga issiärranis koggoduse öppetajad kätte ja jalgega söddiwad, egga koggoniste  ei tahha wastowötta egga selle seaduse  alla heita ja nendasammoti ei olla ka koli seadus, mis kolide minister katseks olla kokko pannud, nende arwates wastowötmise wäart ja sowiwad, et se seadus ette tullewa maapäewa peal saaks kätte woetud Ning holega läbbiwadatud  ja kus puduline, parraudud ning üllehöweldud  ja poleritud sama, sest et üks seadus,  ei woida ial ühhest, maid mitmest tehtud sada ja on ta kord wälja" antud, siis ka ommalik  ning kassulik kõige rigile peab ollema. Selle wasto seista agga jälle rigiwallitsus, ja ei lubbada mitte, et assi sekord maapäewa peal peaks ettetullema, sest neil olla sekord paljo tarwilikumaid asjo tallitada ja õiendada. Kuida sest ka asja tundjad juttustawad, olla ka selle walmistud seädusel igga nurga peal pudust ja wiggasid leida, mis wibimata parrandud  peawad sama, enne kui wallitsuse ohjad  ennese kätte woib sada ning sundida, et kõik selle järrele peab sündima. Kirriko kui kolide ministri arwamise järrele olla endine kirriko ja kolide seadus jubba liig mannaks ja halliks janud ja sepärrast ka liig jöueto, sest nüüdne rahwa põlli tarwitada paljo köwwemat ja tuggewamat seädust; enne mannal aeal olnud  ta hea kül, agga nüüd mitte ennam, issiärranis  ewangeliumi usso kirriko ja koli seädus.  Selle asja ülle olla minister präsidendi Hermanniga saggedaste juttus olnud ja olla nüüd, kuida arwawad, omma uõupiddamistega malmis. Austriamaalt. Kuida rahwa terwisega  Wini linnas ja seal ümberkaudo luggu, sest könnelewad saksa seitungid ja ütlewad, et muido põlleks wigga, agga kolera tehha sattuks  tülli. 15. Julil olnud linna sees ja seal piris 79 kolera haiget, sel päewal tulnud jure 31 ja ärrasurnud 21, siis janud 16. Zuli kuu paewaks 89 kolera többist omma wallowodisse.  Seal ümberkaudo maal olnud 15. Julil 61 haiget, jure tulnud 26 ja ärrasurnud  7, siis janud 16. Juli kuu paewaks 74 haiget omma wimast tundi ehk wrweks famist otama. Juli kuu 17. päewal Ma MMister- präsident würst Auersperg rigi seestpolise ministeriumis,  kuhhu ta ka teisa suremaid mehhi kokko kutsunud ja seal terwise kaitsmise polest nöupiddanud ja issiärranis selle ülle, kuida kolera többe wähhendada, et ta ennam ei saaks laiemale lagguneda. Jummala wasto ei woi kül kegi söddida, agga ni paljo on ommetige tossi, et üks wanna sönna ütleb: ..Hoia issi, siis hoiab Jummal ka." Kolera armastab roppust  ja rojust, kus sedda rohkeste maeas leida,  seal on temma warsi rahwa seas ja nende tuttis; kus agga puhtus ja kassinus maeas ja maea ümber, sealt hoiab ta ennast emale. Sepärrast siis, kes kolera többega ei tahha ühhe kattuse al ellada, se pühkigo ja kassigo, pesko ja puhhastago ni hästi maeas kui maea ümbert  kõik puhtaks, siis woib julge olla, et ta tullemata jäeb. Shweitfimaatt. Ketserina Eugenie. Arenenbergist kirjutakse 30. Junil: Endine Prantsuse keiserina ja temma poeg olla seal nago koddo, nad olla omma elluga seal wägga hästi rahhul. Nad käiwad ennamiste igga päew, agga ikka jalla ja ilma sure seltsita  wäljas tule käes lahhutamas ja issiärranis  ikka sesugguste kohtade peal, kus paljo rahwast koos põlle; sesuggustest maeadest kus rahwas koos käib, hoiawad nad endid emale. Omma jumme polest, ta käib ikka wloor silm-näo ees woib öölda, on ta priske, ja kui mitte mönned hallid juuksed ta tössist wannadust  ei peaks tunnistama, siis wöiks tedda ühheks 30 aastaseks naesterahwaks piddada. Temma poeg on pitka penikese kehhaga, kenna kahwatand näoga noor mees, agga muido terme,  kui kalla wee sees ja iggapiddi nago emma suust mahhakukkunud, agga ninna on täieste issa ninna ja sinnised silmad. Keiserina, temma  poea ja nende ello, kes nende ümber, on ennam lihtlabbast modi, kussagi põlle uhkust egga torredust nähha; ellawad nago waesed saunikud. Kui nüüd wäljas poolt middagi nähha polnud, siiski peab ütlema, on ikka mannast  keiserlikust ollemisest meel pissut tolmu sealt leida, mis agga suurt wälja ei paista. Ennamiste iggapäem on seal suremast suggust wöerid nähha käiwad. Neil on weel paljo Prantslasi, kelle pead selle ülle mäggä mällu- 248