Parlsi linnas tehhakft» Hsks ja argo- aeagv- .tüW''AusVL.' - MsREWKsIt» Üks oösa Ztalia söaWägge o« KD» ' Septembril Roma -linna- Wnnd ja Mset Wjõtnud. Peale selle/ kui kindral Kadorna  stdda kindlaks olli teinud, mil - kombel jA- 'mis---tingimistega lin ennast nMW kätte-annab,  on ta teise! hommikul söariistad wasto- Koik eahwas wottis teddn sure aA«Stusega wasto ja romo öMamistd W M fbawäggede anuks ollih iWült poolt kttUltzw.  Kämisomd, kes endw JtaM MwägMe kätte olli ärraandnud, on TsiwitaweWa linna sadeMW Et linna ärraandmise jurss sllurt WaStsseiGmU ei olle olnud, ftpärrast psAeM Dahjo ni hästi ühhel kui teisti pool mitte suur. ZMa Walla linnade rahwas olla stlle M Malia Mmäed jubba Romas on-, SttsMüM römus olnud, nago õlleks nad, kes teab, mis jn km Mgitust sanud. s Ms Ztalia seitung ..GaZetta WnNsleV : Htalia sõameesM ön, Roma liSna WõtMst jukes, kus neil paawsti meestega pissukene  tülli olllud, 21 meest surmatud, kelle seas kofm ohwitseri, ja tl?' hawatud, kelle seas wtts ohwitseri olnud. Nende arrö, mis nad paawsti meestest wangi wötNud, 48VV Roomlast ja 45VV wöetast meest. Kui need, mis jubba enne wangi wöetlld, weel sestna jUre arwatakse, siis peab wangide arro tv,MA Mema. Mässajate parrast, kes paawsti shan- Mrmide wasto hakkanud ja Leonini Unnas tülli tõstnud, olla paawst kindral Kadorna käest nõudnud, et ta wägge senna sahaks, tülli waigistama ja rahwast rabhus hoidma. Kadorna  olla ni kohhe paawsti sowimist täitnud. Sesamma seitung könnelsb eddasi: Rah- Ms Ma Wmas hullustuses kokkö jooksnud ja Dortugali sadikv mäea pealt paäwsti wap- Hstit Mahtza rewwinud. KadorNa ruttanud stk koMe senna, olltzladikut' trööstinud ja ka köMe selle eest murttt kandnud, et rahwas ueste üht festggust tempo sa teggema. Mtlase MnitsenUd ta ühM Wlltajä kirjä Wbi rah- Dst rahhul seista, egga koggoniste ennäm Mt - sMgÄAÄüggMllist7 tööv' niis lstMi' awwalik rahM rikutud saaU. - Wargad- ja HLrid on seal. kus- nattuU hvteto wallits«s> sarsd  HMse mehhed; tikkmvad ka ssgMvaste senna Wäggiss kahjo teggeMa, kas hslelik perremees  omma warra hvlega hoiab. Parist ümbert kaudo rahwas olla söa hirmv parrast omma Müeadest ärräpöggenud ja sedds warra, mis nad ei olle wöinud kasa wötta, kindla lukkude tahha jätnud, ehk ka kuhhugite warjo paika Mahha matnud» Müüd olla weddetejad soldatid, kes teistega otse tulle ette ei tahha astuda / kui hirid nende tühja maeade perremehheks  heitnud ja wösrast warm wäggiwMsel  kombel risunud. Nad kurjad lomad^ei õlle sellega weel rahhul, mis sealt ftnud> kust rahwas waid tikkuda ka nende Ullale, kus rahwas koddo» Üks! maea pervedes  Ma rõöwlid / kes tedda puhtaks risuda tahtnud esstmefel korral taggasi W olla korraga sureck seltskond ta peale tulnud, Mid olla taU taggasi ja Müd kartmts, st neid weel furew seltskond ta peale stäb tullelema;  sepärrast walmistada ta ennast surema lahhmgi wüsts, et kui kutsmata wöerad jWe tullewad, ta neid wöiks wasto wötta. MDVyAweK kirjutakse 24. SeptsmbM, et Toust linna ävmandmise jüres §M Vhmitsmi, 224i> soldatid, 42V hsbbust, üks kul, IM prongse suurt-tükki, MW püssi, 3VVV moeka ja arrrtto ?hulk söa mona Sakslaste ommaks januda Nenda lähwad siis Sakslased Ma kassadega! eddasi; kui üht linna samad, M samad sedda Ma sure matraga. Kõige-nende kautusw Mle, mis Prantslased iggas- lahhingis  kautänud, ei woi nad lota, et meel wöito samad. Jgga lahhing, mis nad Sakslaste wasto hakkamad, on üks asjata werrewallamine.  Krahw Bismark on neile ettekulutanud,  mis Saksama nende käest söa kulluks saab nõudma, nüüd õlleks se nende kohhus olnud,  selle eest MMet -kanda, et rehnung suremaks  ei lähhä ja ni kohhe'katsuda, rahho tehhap agga Me peale sd tstzhM natzmveel MsttÄdamaid aeawad onimä otstkui pMW se tMddagit aitamas temsd ennestele Wusa 5 l LstMnist krjlttakft M 318