Red seltskonnad ühhes ellawad ja ühhes ka risuwad  ja röwiwad. Seal olli ja ellas üks kulus rööwlite peamees omma kaunis sure seltskonnaga,  kelle peale jubba mõnda korda jahti tehtud, agga ial mitte kätte sadud, sest egga sesuggused mehhed jo ial kuhhugi ilma tapmise- woi söariistata ei lähhä ikka ta jõudnud ennast läbbj raiuda ja püüdjate käest ärrapöggeneda. Ta olli seal maal üks wägga kardetaw kahhejalgne murdaja; rahwa himmo olli temmast ammugi täis ja õlleks wägga heamelegä  temmale üht teist ja parra ma t ellokortert  sowinud. Jubba enne olli ta ükskord ka lukku ja riwi tagga, agga sealt olli ta wälja putkanud; se olnud aastal 1871; temma seltsimehhed  sadud parrast kül jälle kätte, agga tedda ennast mitte. Et ta sesuggune kulus mees, sepärrast olla tal warsi jullasid ja seltsiwendi  küllalt olnud, kellega omma ausat ammetid  woinud eddasi aeada; agga nüüd on ta mees otsas ja temma pessa löhhutud, ja se tehha selle maakonna ütlemata suurt römo, et ükskord ommetige sest kardetawast komast  lahti sanud. Agga kuida on sellega luggu olnud? Kuidas on ta nüüd otsa sanud? Noh, sedda same pea näggema. Rahwa hädda kissendamine sundis maawallitsejat söamehhi jälle wäljaläkkitama neid linnukesi püüdma ja wimaks pitka püüdmise peale on se söameestel õnneks läinud, 9. Augustil, sedda seltskonda maa pealt ärrakautada; neid olnud üllepea ühheksa meest. Nad olla ühte talli, mis neile kindlaks paigaks olnud, pöggenenud ja sealt sure wäggewusega wasto seisnud. Mantsi issi omma kue seltsilisega olla söddides langenud ja kolm sadud ellusalt kätte, kes agga ka raskest?  hawatud olnud. Üks neist söameestest olla ka langenud ning kaptein ja kaks meest sanud hawatud. Selle maakonna rahwas, on selle römo pärrast, et nende maa sest hirmsast pinast nüüd lahti sanud, sedda päewa ühhe sure pühhandusega pühhitsenud. Danimaalt. Kunninga reisest. Kopenhagenist  kirjutakse 16. Augustil et wanna Dani kunninga! nöu olla Septembri kuu essimese  pole sees kord ka Saksamaale reisida ja peab Rumpenheimi lossi peal kunninganaga kokko sama, kes jubba enne wäljamaal olla. Hispaniamaalt. Tülli Karlistlastega.  Hispaniamaalt ei olle meil muud head tua, kui rigiwallitsuse ja Karlistlaste wahhelist haisemast tüllist ja pahhandusest. Hiljoti olla Karlistlased Segorbe linna marsinud ja seal omma häbbemata ja roppu tööd teinud. Nad olla 2999 mehhega üllemal nimmetud linna peale läinud ja sealt pürjermeister sanud hädda parrast 299 meest waese söariistadega kokko, kellega ta wäggewa waenlase wasto wäljaläinud  ja wastoseisnud ja sedda olla ta ses tuses teinud, et pea abbi jure saab. Neljateistkümne  tunnise wastastiko söddimise peale ja peale selle, kui nad mitto ilma süta innimest ollid mahha lasknud, hobbusid ja rahha ärra risunud, olla nad sealt ärraläinud, ilma, et neid kohti ennese kätte olleksid sanud, kus linna priimehhed wasto seisnud. Ommetige on üllekohhus,  mis nad seal teinud, häbbemata suur, issiärranis seläbbi olnud, et paljo ilma süta mahhalastud. Sepärrast palluda pürjermeister  Jummala kele õige ruttust abbi säta, et Karlistlased, kui jälle tullewad, mitte suremat pahha ei saaksid tehha. Se peotäis mehhi, kes Karlistlaste wasto ollid läinud, olla endid, kirriko torni, piiskopi lossi, koolmeistrite seminari  maeasse ja rae-koea peale Karlistlaste eest warjo paika puggenenud ja sealt omma wäggewa  waenlase wasto söddinud. Nende wahheline  tülli olnud suur ja woido samine raske. Kui Karlistlased olla näinud, et wöidosamine nende poolt raske olnud, siis wötnud nad ühhe paatre kinni, kelle wend ka nende wastaste seas, ja tedda olla nad ähwardand surnuks laska, agga kui nad linna nende kätte andwad ja nende alla heidawad, siis jäda ta ellama; paater olla agga wennale wasto hüüdnud, et temma tahta auuga surra, agga mitte sedda nähha, et waenlased linna kätte samise pärrast saaksid öiskama. 291 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno tolli ammeti polest antakse seläbbi teada, et 10. Septembril s. a., kello 11 enne lõunat, üks jaggo kiwwi sola, mis mulla ja prüggiga seggamine  ja Üllejöe alliwis, ühhe kaupmehhe aitas seisab,  ühtekokko 2330 puda kalub, krono kassuks awwalikult  auksjoni kaupa saab ärramüdud. Pernus, 25. Augustil 1873. Tollidirektor N. v. Samochwaloff. i