ei Me. Hispanickna Ministritega osi otse luggu nenda, pahhandanud ühhe weikese asja ülle ja olla ka kohhe endid lahti öölnud. Kunningas  ei olle ka neid palluma Hakfanud, waid lahti lubbanud ja nüüd olla. ka jubba ued wallitsetud ja ammeti wannet ärrawandunud ning ammeti wallitsuse ohjad kätte wötnud. Säh! wadako nüüd wannad wilto, kuida ued soidawad. Türgimaalt. Kolera. Konstantinopolist  kirjutakse 20. Septembril, et üllem terwise  hoidmise wallitsus Peru linnas, selle linna jaus, kus kolera kõige rohkem innimesi mahha murrab, üht piri kätte näidanud, kust sadik rahwas käia tohhkb ja sedda köwwaste keetnud  mitte ülle piri minna. Selle linna jaus wslja tullewad seitungid laidawad üht sesuggust  többe wasto söddimist ja nimmetawad Asna awwalikult üht sesuggust többe eest kaitsmist,  laste mango asjaks. - Üks nisuggupe seädus ei olle muud, kui rahwast weel surecha kartuse sisse aeada ja neid keelda tohtrite käest abbi ja preestrite käest troosti otsimast. Kui paljo seal linna jaus kolera többesse surnud, ei olle weel awwalikult teada antud. Meil on praego süggisised Wmad ilmad, agga nemmad ütlewad ennestel allalise suise pallawuse ollewad, mis kolera többele suurt hvgo tagga annab. Uemad sönnumed. Peruust, 52. Oktobril. Tänna hommiko warra, on lihhoniko sell 8., mitte kaugelt temma  ellokorterist, ulitse pealt surnud leitud. Mis surma ta surnud, sedda ei tea meie, egga põlle ka meie assi sedda teada, seks on tohter, kes tedda järrel watab; liig wanna ei olnud ta ka mitte. Wanna emma, naene ja tüttar jäwad tedda tagga leinama. . Berlinist, 4. Oktobril. Würst Bismark ja Prantsuse minister Pouüer-Kwertir, on omma wahhelise asjo ni kaugel läbbiräkinud ja õiendanud, et Saksa rigiwallitsus omma wäggede üllematele, kes Prantsusemaal, käsko andnud, kuest tepartemangust omma wäggedega wälja tulla. —Baieri rigiwallitsus on ommad savikud waljamadest ärrakutsunud ja nende tallitust Saksa rigi kätte andnud; Wurtembergi  rigiwallitsus tahta ka seddasamma tehha. Berlinist, 6. Oktobril. Rigipäewa liikmid  ei olle ni rohkes te kokko tulnud, et selletawa  asjadele otsust wöiwad anda.  Prantsuse  rigiwallitsus on Prankwurti Maini jöe are, üht konsulati assutanud, kes temma asjo seal tallitab. Baieri mapäewa piddamine lükkatud nattuke eddasi« Prantsuse rigiwallitsus  on kartuse parrast, et Korsika rahwas wanna Ponaparti wamili parrast ja temma kassuks mässamist hakkawad teggema, —-joa laewad senna saatnud. Ainist, 6. Oktobril Keiser Prants Zosep  on ommale pikkemat aega nimmetanud, ministrite seggaduse polest järrel möttelda ja lubbab siis otsust anda; krahw Beust katsub mönned seäduse punktid wälja lükkata, et kui omma ammetisse jaeb, temma jäemine ka kindel  õlleks. Berlinist, 6. Okt. Saksa- ja Prantsuse rikide ühhendus olli nenda, et saksa wäed kuest tepartemangust peawad wälja minnema, need- sammad langemad agga siis jälle Saksa wal,  litsuse alla ja saksa wäed lähhäwad jälle senna sisse, kui Prantslased 1. Mail söakullo 65Ü miljoni mitte ärra ei olle maksnud. Berlinist, 8. Oktobril. Wenne- ja Rootsimaad  tehhetakse ühhe merre-alluse telsgrahwi läbbi ühte sidduda. Kirjawastussed. M. T. T. Teie kirri on hea terwisega meie kätte tulnud ja saab tullewa kord tullema. K. P. R. Ei olle wöimalik prukida, sest se ei olle meie assi nende ülle kohhut mõista. 337 Teadaan-dmised. (Politsei kohto lubbaga.) Keiserliko Perno rae kohto polest antakse selle kulutuse  peale, mis sesamma kohhus 15. Julil 1871 M 1494 al, ärrasurnud siit koddaniko Leonti Mossejew Sokolowi järrele jänud warra pärrast  kulutanud, ja ka neile, tillemal nimmetud Sokolowi  ärrasurnud abbikasa Weodosia Jwanowa,  sündinud Weodotowi järrele jänud warra pärrimise õigus on, seläbbi teada ja kutsutakse neid ühhe aasta ja kue ku aea sees, allakirjutud päewast,  se on: künni 15. Nowembri ku päewani 1872 issi ehk täielikult wollitud wollimehhe ladbi, sedda