Perno Postimees ehk Näddalileht N 26. 1872 !«nes , neljapäew 29. Junil.^ aasta. Ses lehhes seisab : Üdist Eestimaalt. Ommalt maalt: Pernust: Põud. Eesti pöllomeeste seltsi koos ollemisest.  Pernomaalt: Äkkiline surm. Riast: Ellajate põrna többest. Willandist: Aupalgade jaggamisest. Eestimaalt: Õnnetustest. Grammatik. Wö eralt maaät: Saksamaalt: Näitusest. Jesuitidest.  Austriamaalt:  Keisre reisist. Prantsusemaalt: Wäetenistusest. — Hispaniamaalt: Rahwa ollemisest. — Uemad sönnumed. Mõnnesuggused sönnumed. Tellimise teadaandmine. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" pole aasta peale, se on 1. Julist künni 31. Detsembri ku päewani piddada tahtwad  teada, et temma hind pole aasta pealt on: postirahhaga 1 rubla ja ilma postirahhata  65 kopp. Tellimesi pallutakse warra tehha. Lehhe wäljaandja. Üldist Eestimaalt. Se olli ühhel pühhapaewal Mai kuul 1872 nenda allustab Läne Mart omma könnet - tõusis mul lust Lihhulast nattuke walja reisida ja Mihkle kirriko ust errelid watama minna, mis seadlane koggoduse öppetaja ja koggodus hilja aea eest senna ollid murretsenud.  Nüüd piddin ommad 36 aastased j allad  hommiko kaunis warrakult töösse pannema,  et parrajal aea! need meie wahhel ollewad  29 wersta maad möedetud saakstd ja minna ka täiest jummalatenistusest wöiksin ossa wötta. Peagi olli se ma möedetud ja ma seisin Mihkle kirriko ukse ees ning watasin röömsa süddamega, kuida rahwas, noor ja wanna kui wee-woog, kirrikusse langes ja pole tunniga olli kirrik punnis rahwast täis, katsusin agga, et ka sisse sain. Jubba warsi essimest laulo salmi lauldes, unnustasin minna omma reisi waewa ja römustasin immeks  pannemisega, kuida nored innimesed kennaste  laulda oskasid, ja iggaüks omma healt erreli heälega ühte seädida, naesterahwas tiskanti,  poisid alto, nored mehhed tenori- ja passi laulda mõistsid. Warsi küssis üks heal minno sees, kellele ma issi wastust piddin andma:  ..Kus on se rahwas ni kennaste laulma õppinud?" Selle peale wastas mo süddame tunnistus  : Eks olle koolmeistred neid öppetanud. Nüüd küssis essimene heal jälle minno sees: ..Miks ei õppeta meie koolmeistrid lapsi ni kennaste laulma?" Wastus: ..Oppetaks kül, agga kas tullewad siis lapsed järges kokko ja se sü langeb lastewannemate peale, et lapsed järges päew päewa körwas kolis ei käi. Lasseksid  nad ommad lapsed korra järrel kolis käia