ket annet. Sest aeast on jubbä rohkKN näddal  aega möda läinud, kus assi kõik wõib parrem seista; ka meie jures on soe wihm kõik kauniste kossutanud. Hispaniamaalt. Lahhingi platsist. Ennamiste iggalt poolt tullewad pahhad sõnnumed,  agga ni pahhad ja werrised põlle nad kussagi, kui Hispaniamaal, seal tappab wend wenda, ilma wähhema süddame ahhastuseta. Rigiwallitsuse polest teadustakse awwalikult, kuida Kuentsa linna ärrawötmisega luggu olnud.  » Nende sönnumite järrele on Karlistlased  1. Julil, umbes 8666 mehhega Don Mfonso  juhhatuse al, Karreteria allewi peale tükkinud, kolm korda on nad katsunud tormis  sedda ärrawötta, agga igga kord olla rigiwallitsuse  mehhed neid taggasi lönud, issi agga parrast piddand ühhe sure platsi peale taggasi tagganema. Et linna kommandant koggoniste põlle tahtnud linna ärraanda, on waenlane suretükkide tuld osel wäljaspoolt kaks kord wäggewamaks teinud ja teisel hommikul  nelli korda ueste katsunud tormis linna ärrawötta, iggakord agga ikka taggasi lödud. Selle peale on waenlane jälle hakkanud suretükkidega  pörrutama, mis 56 tundi wahhepiddamata  turinud ja se wimaks neil õnneks läks, linna enneste kätte sada. Kommandant olli käsknud, rigiwallitsuse söamehhi kindlusesse minna, mis agga sepärrast põlle korda läinud, sest et Karlistlased 4000 meest abbiwägge jure sanud ja need olla tee eest kinni pannud. Karlistlaste soawäggede üllemad olla meestele lubba andnud risuda, mis ka mehhed waprad olnud teggemas, mitto maea maani mahha pölletanud, paljo ka üsna puhtaks risunud ja hulk koddanikusi, kes julgenud wasto seista, sanud ärratappetud. Karlistlaste wäggedest, mis paatre Flikst jn Kanonikus Willalaini juhhatuse al, on 156 surnud ja 7W hawatud  lahhingi platsi peale mahhajätnud. Baionnest kirjutakse 9, Julil: Don Karloö olla 4. Julil üht maniwesti ehk kasso kirja Hispania rahwale wäljaandnud ja seal sees on temma kõige esmalt sedda teatanud, et temmal  nüüd kaunis suur ja korralik söawäggi on, mis temma kässo al seisab. Ja siis ed- dafi: Ma ussun omma wöimuse öigMst Peale ja se on ka minno õigust wöimuseks teinud. Ma ollen lubbanud Hispaniat ärrapeästa ehk omma maa eest surra; ma saan ka omma sönna piddama, mässajaid rahhule sundima ja omma rahwale täieliko priust andma. Ma tahhan siis Hispania usso asjus ja rahwa sowimises kunningrigi põiest tehha, mis ial wöimalik, ja kus ka se kõige wähhem wäggiwaldus  ei sa wallitsema. Neid, kes kirriko ommadust ostwad, ei sa minna sallima agga rahwa healt, kinnitud kortese läbbi, heamelega kuulma. Sedda minno kutsmist sadan minna nihästi omma söbradele kui waenlastele ja kutsun neid ennese jure, agga, kui nad ei lõppe mitte minno wasto mässamast, siis saan ma neid söariistade wäggewuse läbbi maa pealt kaotama. Need, kes tänna minno leppitust ja armo wasto ei*wötta, peawad siis endid kässo wäljuse alla heitma, mis neid saab sundima,  sedda tehha, mis käsk nõuab. Madritist, lv. Julil. Katalonie kubberner olla sönnumid saatnud, et Karlistlased rigiwallitsuse  söameestest wangi wöetud mehhi 160 olla mahha lasknud. Söa minister olla selle peale käsko andnud, kõige Karlistlästele üht head makso peale panna ja ka walja sundida,  mis nende wamilidele peab ärrajaggatud  sama, tedda nad olla mahhalasknud. Se olla tössi, et kindral Lopets Karlistlastele  kaunis suurt kahjo teinud. Esmalt olla temma üks ossa neist wangidest, mis nad Kuenkas wangi wötnud, lahti peästnud ja peale selle on nende wahhepiddaja meeste kommandant,  mitto Karlistlaste ohwitseri, söariisto, püssirohto, hobbusid ja muud söatarwidusi, kindral Lopetsi kätte langenud. Madritist, 12. Julil. Rigiwallitsuse söamehhed  on üht 1800 meest sure Karlistlaste wäe jaggo, kellega nad Tarragona maakonnas kokko juhtunud, ärrawöitnud ja kaunis rohkest?  mehhi wangi wötnud, agga nende wangide  wasto middagit wäggiwaldust egga kätte maksmist prukinud. Madritist, 14. Julil. Seal olla se jut rahwa kätte sanud, et Karlistlased Olotiö üht obristit, mitto ohwitseri ja 105 soldatit rigiwallitsuse  söameestest ning 73 tolli ammetniko  mahha lasknud. 246