wöera kunninga ello kallale tikkuda, kes ialgi tale middagit pahha põlle teinud; kohhus olla tedda ilma süta leidnud ja jälle lahti lasknud. Nenda woib siis wahhest ka üks ilma süta innimene pahha nimme alla ja kimbatuse sisse sattuda. Gerona makonnas olla Karlisti feltslased  jälle nähha olnud, agga middagist pahha mitte teinud. Alikante ja Murtsia makonnad, mis söaseäduse al seisid, on sest jälle lahti peästetud. Uemad sönnumed. Peruust, 30. Augustil. Tänna on meil üks suur ja kallis päew, se on, meie sure ja arm õlise Keisre Herra ja keiser! iko kõrguse Suurwürst Aujärje pärna nimme päew, mis kõik Wenne rigi allamad sure römuga pühhitsewad.  Meie linna kirrikutes saab tänna iggas  kirrikus tänno jummalatenistus petud ja wist ussun, egga se ka maal teist wisi sa ollema. Mödaläinud näddalal olli meie linnas jälle õnnetus, kust agga selgeste nähha wöime, et Jummal issi seal abbiks olnud, muido õlleks õnnetus paljo surem wöinud olla. Endise Wessiwärrawa jure ehhitakse üht suurt linna aita, mis nelja woi wie korne ja selle harja pealt olla üks töömees mahha kukkunud, agga Jummal olli tedda omma katte peal kandnud, et pole tee peale seisatama jänud, ja arwatud mitte suremat wigga sanud ollewad, kui et üks külje-lu katki olla. Mees sanud ni kohhe piddalissc widud, kus ta ka praego tohterdamise  al. Peterburgi saksa seitung teab juttustada, et Perno -Willandi - Plesko raudtee assi jälle ellama hakkab ja nüüd jubba ni kaugel olla, et ministeriumi kätte läbbi wadata ja läbbi katsuda antud. Ette wöetud nöu järrele peab se tee Pleskust Perno tullema ja üks arro Willandist Baltiski raudtee peale minnema. PeLerburgist, 24. Augustil. Keiserlike  kõrguse Suurwürst Konstantini suur abbikasa  on tänna Krimmi sõitnud. Berlinist, 24. Augustil. Saksa keiser on würst Gortshakowi ennese juttule tulla lasknud. Austria keiser peab Home Berlini tullema. Ilmad on illusad ja wõeraid langeb iggalt poolt märatumast Berlini kokko. Suur keiserlik Mäjestät, Wennema keiser tulli tänna parrast lõunat kello pool kolm Berlini, kus manna keiser Willem ja Saksama kroonprints, ning teised würstlikud mehhed, kes Berlinis ellawad, ollid sedda suurt wöerast raudtee howis  wastowötmas ja terretamas; Austria keisert  odetakse tänna öhto tullewad. Berlinist, 26. Augustil. Se üllem ja pea assi, mikspärrast need kolm keiftrt kokkotullewad,  olla se, et Eüropa rahho polest üht kindlat ühhendust tehha, et seni hölpsaste ennam  ei saaks rikkutud; eila ollid need kolm suurt Eüropa wallitsejat essimest korda koos. Berlinist, 28. Augustil. Saksama söawäed  piddasid manöwerit, mis kolme keisre silma al sündis; ilmuke olli ka sel päewal wägga illus. Eila piddasid rigikantslerid Bismark, Gortshakow ja Andrassi konwerentsi. Wennema keisril olla nõu neljapäewal omma  koddust reisi ettewötta ja manna Willem tahta omma suurt küllalist künni Dirshausse sata. Kauba hinnad. !)-linno, perkpund 45 rubla. Hoows-v-linno, perkpund 50 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad „ Nissud, setwert 11 „ Rukkid, kui head 8 „ Odrad, kui nendasamma 6 „ Kaerad „ Hea wöi maksab leisik „ Kartuhwlid üks wak 80 kopp. Punnane sool 840 „ Walge sool 7 rubla. Heringad makswad püt 11 „ Wäiksed heringad 8 „ Räimed makswad 11 „ Kiwwi söed püt 130 kopp. Raua teisik maksab 120 „ Tubbaka leisik maksab 180 „ Muidogi teada, on need hinnad keige parrema kaubade eest. 291 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Pätti mõisa rentnik annab seläbbi teada, et seal üllemate lubbaga, igga aasta 6. Nowembril, linna  laat saab petud. Rentnik Hindrik Kull. 2