lini linnas pühhitsetakse rahho pühha, Parisis tõstab mässaw rahwas omma werrisid söariisto.  Üks salla komite, on praego wallitsetud  rigiwallitsuse wasto üllestöunud ja tahhab sedda kaewandusse tõugata. Se hirmus werre pulm, mis södda mängis, olli pöllastamise wäärt; agga se pulm, mis Prantsuse male selle järrele tulnud, on rop ja häbbemata. Kas peaks se pöllema hakkanud mässamise tulli agga ükspäinis Parist koldes pöllema, woi saab se ülle kõige Prantsuse maa laiale laggunema? Kas ta peaks wõerast wägge, mis seal weel seismas, omma tülli sekka kiskuma? Sedda ei woi kegi ette teada, sedda saab aeg öppetama.  Wist ei olle Parisil ja kõige Prantsuse maal ialgi enne sesuggusid raskeid päiwi olnud, kui neil praego tullemas on. Teise Balti ellajate näituse programm, pöllo harrijatele, mis Rigas se aasta, saab petud,  on nüüd wäljas ja sealt on nähha, et näitus 15. künni 22. Juni ku päwani saab ollema ja kes middagi näituse tahhab wia, peab sedda künni 1. Mai ku päewani selle komiteele Riga teatama. Näitusele wöetakse wasto 1) pöllo harrimisele tarwitawad koddo ellajad, 2) nori ellajaid pöllo-saki ja kõik suggu kasso, mis pöllomees ommast maast saab, 3) masstnaid, pöllo töö riisto, mis ta omma põllu harrimises  kõige parrema tunneb ollewad, ka ellajate  rohhitsemist ehk selle mõdust.  Programmis  on kõik tingimised isstärralikult nimmetud,  ja wimaks ka weel kui suurt au palka ühhe ellaja eest maksetakse. Willandimaalt. Piible püh h a. Reed pühhad on wimasel aeal liig arruldaseks asjaks meie Eestimaal janud, sepärrast on assi sedda rõõmsam, kui wahhest jälle ühhest sesuggusest pühhast kuleme. Hea söbber kirjutab  meile selle peal kirja al: Tarwastu piible püha» Ma usun ega sa wana paunakandja pahaks ei pane, kui omalt poolt paar röömuliku sõnakest  posti-tasko toppin? Körwad uugawad sul jo muidogi peas ika ja ika jälle paha asju  kuuldes: -Meie auustud praoski herra P. Karlblom ollr nõuks wötnud 4. Märtsil piible püha püh- hitseda et kogoduse hinged nenda saaksid ära' tud ja Jummala kallis sönna wäljalaotud- Nimmetud päwa hommikul langes siis ka igM poolt rohkeste rahwast koko ja et kül argipäine  paew ja wete aeg ning porised teed olid, kogus meie wana Jumala koda pea aego rahwast  täis. Jumala tenistus hakkas selle lauluga: ..Sul, sul Jehowa tahan, ja löpes: ..Hoia meid ja önista", mõlemad said mängo koorist passunatega ligi puhutud. Ülleüldse  said sele Jumalatenistusse aeal neli laulo passunatega ligi puhutud ja kolm meeste koorist lauldud; mõlemate juhataja oli meie köster H. Wühner, kes meie kihelkonna koli abbikoolmeistre R. Grentzsteiniga niihästi mängo,  kui laulo-koori jures kõige truusega tööd tewad. Wöerad öppetajad Hansen Paistust ja Speer Suure Jaanist, olid seks päewaks ka sia palutud ja tulnud, ning olgu tuhandeks  terwed! jagasid meile puhast tulust kAa leiba. Jumala sõna laiale lautamiseks M sel päewal raha üleüldse koko tulnud 21 -rubla;  issiärranis nimetan siin weel, et Üks meie kihelkona liige S. walla jõukas perremees Andres  Jörw enesele seda nagu kohuseks teinud, igal piible pühal üks rubla sele tarbeks kinkida.  Nii pikalt, kui mina olen näinud, tegi tema isa sedasama. Ma nimetan seda siin sele pärrast, et sähärdune lõbus wiis iga jõuka peremehel süniks ola, sest Jumala püha sõna, puhas ewangeli Lutteri usk, need on kaks selget  pölewat küünalt, ja õnnistud olgo, kes nende kahe küünla paistust jõuab ja püab suurendada. On need meie jalale lambiks ja walguseks meie jalgtee peal, siis ei komista meie mite ni rutu ega ni raskes te. A. R. Pöllomeeste selts. Kulda Ria seitung Linna ja Ma rahwale könneleb, on ta Worrust üht kirja, mis 27. Webruaril kirjutud, sanud ja sellega antakse teada, et seal mitto pöllomeest kokko heitnud ja nimmelt selle nõuga, et üht pöllomeeste seltsi, nago Tartus ja Pernus jubba on, assutada. Nad olla kolm meest wallitsenud, kes seltsi põhjus kirja peawad kokko pannema ja selle eest murretsema  , et üllemate polest ka kinnitud saab. Seltsi liikmeks sawad pöllomehhed iggast seisusest  palluterimise läbbi wastowöetud. - Wäg- 108