nud. Töötegijad, kes oma elu päästa tahtnud,  tunginud nii kangeste käigualust kaudu üksteise pääle surudes edasi, nenda et esimestel  wöimalik wälja saada 'polnud, kus õhk kord korralt ikka paksemaks läinud ja seeläbi hingamist wäga waewaliseks teinud, ning ka weel nii pimedaks läinud, et wälja tungijad üksteist enam näha 'pole wöinud. Kõik kastid,  kus laengud sees olnud, läinud hirmsa praginaga puruks ja ajanud maea põlema. Esimesed põgenejad ruttanud kohe wee-toru juure, keeranud selle lahti ja lasknud wet sisse jooksta. Wahe aeal tulnud ka tulekustutaja selts sinna ja sumputanud tule taieste ära. Üks osa maea ja ka mitu masinad saanud selle õnnetuse läbi ära rikutud. Hirmsam lugu olnud inimestega. Künni kellu neljani pärast lõunat, olnud l? süele põlenud, koguni tundmata naiste- ja meesterahwate kehad prügi alt wälja kaewetud. Paale nende olnud weel 30 inimest enam ehk wähem raskeste wigastatud,  osalt ka pigistatud saanud, keda hospidalisse  wiidud; mõned nendest olla üsna hinge waakumas. Kuida niisugune õnnetus sündinud,  ei tea nimetatud aealeht mitte ütelda. Poliitika ringwaatus. Suur söa kisa ja kara on küll juba mööda läinud, aga süda selle parast igal pool wee! mitte wait jäänud. Kui suur tulekahju mööda on läinud ehk waigistatud saanud, siis öhkuwad  ja suitsemad siin ja sääl meel wee! tukid järele ja wöiwad, kuida ja kust tuul on, ehk kui oige kustutamise ja waigistamise eest hoolt ei kanta, uueks tulekahjuks jälle kaswada. Peab tulekahju keeltud saama, siis peawad tukid  hoolega kustutatud ja tuli ümbert kaudu wöimalikult wähe materiaali leidma, mis põlema  wöib hakatada. Just seesama lugu on ka politiika asjus. Söa tulekahju on küll kustutatud, aga maha jäänud tukid suitsemad, aurawad, pölewad ja pöletawad oma soodu mahe pidamata ikka wee! edasi. Türklane walas  wahete wahel wee! mõnes kohtas öli pääle ja nüüd on mässamise tuli n'agu Albaanias ja muial nii kangeste põlemas, et keegi enam ära kustutada ei jõua. Austria wäed astuwad küll ikka oma soodu Türgi maa sees edasi, aga kui palju kulu, werd ja waewa see neil maksab, seda täädwad n'ad isi kõige puremine. Palituks meeste pääd on täitsa kirjud ja ei tea, kuidas  oma laewa tüürida. Ungri rahwa sugu Austria maal on suur Türgi sõber ja need nöuawad, et wäed peawad Bosnia ja Hertsegowiina  maakondadest tagasi tulema. Riigi walitsus ei kuula muidugi nende soowi ega saa nende tahtmist täiema ja selle pärast on Ungaarlased seekord täitsa riigi walitsuse wastu.  Aealehed ja rahwas tunnistawad Andrassi  praeguse politiika awalikult ja kartuseta kahjulikuks ning inetumaks. Ja arwatakse, et kui asi mitte ei parane, sääl wist niisama sugune mässamine n'agu 1848 aastal oli enam ilma taga ei ole. Türgi sultan ei taha aga omalt poolt Austriast ette pandud tingimistest sugugi kuulda ja on oma saadikule Wiini linnas ettekirjutanud,  et kui Austria mitte oma wiimseid tingimisi  ei muuda, siis see säält warsi wälja sõitma peab. Waat' missugune hamba mees aga haige ja wöidetud Türklane weel on. Lasi n'ad mässata, eks räägime neist tulewa kord jälle pitkemalt. Uuemad sõnumed. Peeterburgist antakse ametlikult tääda, et Wene wägede pää korter Türgi maal San Stefaonost ära Adriauoopoli linna tulnud on. Päakomandeur kindral-adjudant Todleeben tuli 21. Sept. Adriauoopoli ja sai igal pool suure auuga wastu wöetud. Räsaani linnas oli 15. Sept. suur tulekahju.  13 kiwi ja 31 puu maea pölesiwad kõige körwaliste hoonetega tuhaks. Miinist. Ungria ministrid palusiwad 19. Sept. ennast kõik ametist lahti, sest et söa' kuludeks raha anda ja söa wenitamist ei soowi. Wastust ei ole n'ad weel saanud. Swornika linna wötsiwad Austria söawäed  19. Septembril ära. 20,000 söameest astusiwad ilma kellegi wastu panemata linna. Austrialaste rusumised paniwad rahwa hirmsast  wärisema. 320