sanud, heitsid ühte kokko ja ehhitasid ennestele küllad, kus ellasid ja sesuggusid küllasid olli kuus ja ristitud rahwa arru 1855 aastal jubba peale MM hinge suur. Õppetajaks olli neil üks tük aega missionar Jellesma, kes agga pödduraks jäi ja aastal 1850 ärrasurri; koggudus nuttis tedda kaua tagga. Emde, kes nago selle koggoduse allustaja ja kedda nad issaks nimmetasid, sai sedda ka nähha, et fe koggudus wägga sureks kaswis, ta läks aastal 1859, manna ja ellatand, omma iggawese  hingamise sisse. Praego on Sarabaja linna ümber sured kihhelkonnad ja ristikoggudused;  rigiwallitsus ei seisa ka ennam selle wasto, et pagganad ümberpöördud samad, maid on issi Berlinist öppetajaid pallunud, kes neile armo öppetust wöiksid kulutada. Jummalale olgu kitus ja tännu, et ta sedda Lööd seal ni rohkeste õnnistanud. Teistest sealt ümberkaudo saarte rahwast ei woi sedda mitte kulutada, sest et nende peal sesuggust asja ei olle sündinud. Seal sammas liggi lähhedal on Bali saar, senna tullid ka öppetajad  ja rahwas kulis neid ka, agga mis kuulsid,  ei olnud melepärrast ja nimmelt sepärrast mitte, sest et nad ei tahtnud muud õppida, kui sedda, kuida õige rikkaks sada ja mis kassu rahha annab, agga kuida süddant pühhitseda  ehk kuida önsaks sada, sest nemmad ei holinud. Morese sare peale olli missionär Lents läinud ja nende waestele hinge leiba winud, agga mis palka ta seal sai? Parrako! Nemmad lasksid tedda nälga surra ja siis pölletasid  nemmad temma kehha ärra ja se olli aastal 1856. Timori sare rahwale olli jubba mannal aeal Jummala sönna kulutatud, agga siis olli se üks wahhe seismas; agga aastal 1819 hakkati jälle holega töösse. Seal ollid sel aeal kül peale 3600 hinge, kedda ristiinnimeseks nimmetadi, agga need polnud muud, kui paljad nimme kandjad. Pärrast on meel peale 600 hinge jure korjatud, kes Issandat kidawad ja tedda appi hüüdwad. Ommalt maalt. Peruust. Õiendus. Allamal seisaw õiendus, on mödaläinud päiwil sette palwega meie kätte tulnud, et sedda omma lehte ülleswöttame,  ja et meie sealt middagit j seaduse wastasliko asja ei leia, sepärrast mingo eddasi ja kirri olli nenda: Armas Postimees! Ni hästi sinna smmas 42 numris, kui so kasso wend Eesti Postimees  ommas 43 numris könnelete meie külla talloperremehhe Pütti Maddise tullekahjust ja iggaüks könneleb sedda modi, kuida se temmale üllesantud, sest egga teie kummagi omma jallaga  senna liggi põlle sanud, egga silmaga näinud, kuida assi olnud; agga et möllemad seitungid wanna ausa kahjo kandja mehhele kibbedaste silma torkiwad, ollen minna nõuks wötnud asja õiendada ja sedda, mis pahha, parrandada. - Wata, wanna söbber Postimees  ! Sa annad sest süüd, et tallorahwas ösel rehte peksawad ja seal jures tullega holetumad.  Meie tallorahwa töö ei lubba sedda tööd muul aeal ette wötta, kui öö aeal ja ossast on se ka tössi, et tullega holetumalt ümberkäiakse, agga seal maeas ei woi sedda mitte öölda, sest selle polest ollid wanna perremees  ja perrenaene wagga holakad, sest nende tulli põlles ikka kaugel. Kõige raskem on se laemdus, mis Eesti Postimees ütleb, et üks wannadlane naesterahwas peruga tuld näidanud ja sest olla rehhi pöllema läinud. Toho! auus kirja saatja, wist õlled sa unnes näinud, et wanna naesterahwas peruga tuld näidanud; sest peru pruuk on sealt maeast jubba ammu kaddund, waid selle assemel on wäike petroleumi lamp toas pöllemas ja sedda walgustamas, mis rehhe peksmise aeal ühhe sure latra sisse pannakse ja sellega kolde kohtas  ahjo otsa peal seisab. Kust tulli siis peru tulli senna? Kirjuta teine kord mis tössi, agga ärra kanna wallet wöera laua peale. Tulle hakkatusega olnud luggu nenda: Essimene laug olnud jubba mahhalastud ja ka rihhealla  wäljaaetud ja kui teine laug mahhalastud, olla se korraga pöllema hakkanud ja siis on arwata, et mönni tulle tikk rehhe sees olnud, mis mahhalastes pöllema läinud ja rehte pöllema südanud. Se wanna naesterahwas  põlle kegi mu, kui wanna perreemma, kes kambris olnud ja kui kuulnud rehte pöllewad  , olla ta sealt appi kustutama jooksnud ja seal jures olla ta ennast wägga ärrapölle- 387