mis peale nad wastanud, et nad merre wäe pealikud olla, mis peale wärraw kohhe lahti tehtud. Nüüd ollid korporali silmad lahti läinud,  et ta ärranäinud, mis lomad nad olnud, agga ta põlle ennam wöinud parrata, mehhed tunginud wäggise sisse ja wötnud sealt meestega  ühhes need mönned ohwitserid, kes seal wahhe peal olnud, wangi. Teisel hommikul olla sest linnas suur karra olnud ja kõik pannud  sedda wagga immeks, et se kõik ilma wastopannemata  olli sündinud. Muidogi teada, ei woinud assi nenda jada, waid söawäed läksid neid terretama ja nende käest passi küssima, kellega nad ollid sisse sanud. Se ei olle neil mele järrele olnud, ja söa wäggedega rammo katsuda, olnud neil koggoniste wastomeelt, sepärrast  katsunud nad, kui willedad jallad kellegi!  on. Agga ennäh immet, liggi wiis sadda langenud ommetige lökss, põlle ennam kojo sanud, wõetud wangi. Nenda käib selle kassi, kes walle ja pettusega ümberkäib. Uemad sönnumed. Psrnust, 1. Nowembril. Uemat asja ei woi meil teada anda olla, kui sedda, mis eila ja täna olnud, ja se on, et meie kennad sojad päewad ühhe korraga käest ärralöppesid ja külm aSsemele astus. Tunnaeila hommiko olli meil weel 8 kradi soja, agga siis hakkas kraadi klaas allanema, nenda et öhto kui maggama heitsime, weel kaks kradi soja olli järrel janud, eila hommiko üllestöustes olli 3 kradi külma, eila öhto 6 kradi ja tänna hommiko kradi ja seal jures puhhub ta wägga wattidat hommiko  tuult. Laewa meestel on nüüd wägga kibbe rut tagga, kegi ei tahha talweks sia jäda. Tartust. Eesti Postimees könneleb ommas  41 numris ühhest linna ropsimise massinast:  ..28. Septembril olliwad Tarto pöllomeeste  seltsi eestseisus ja mönned seltsi liikmed pealt watamas, kuida ja kui paljo mässin ropsida  jõudis. Selle järrele, mis nähti ja üllespandi,  tulli 12 tunni aea ja ühhe innimese peale 102 naela ropsitud linno wälja, ni puhtad,  kui neid ülleüldse kaubale wiakse. Mässin on puust tehtud ja wähhä raudwärki jures; peaks seal middagi parrandamist tarwis tulle- ma, siis woib sedda koddu paikus igga tisler, pusep ja raudsep ka kehha. Selle massina peal woiwad ka 6 künni 8 innimest tood kehha,  se on 3 —4 ettepanniad ja 3 —4 kätteandjat,  kes ühhel hobil järgmise kolkme ümberlöwad  ja luud wäljarapputawad ja nenda tulleks igga kahhe innimese peale 204 naela ropsitud linno päewas. Mis takkuks läks, olli naela leisika pealt; need takkud ei olnud mitte purruks pekstud kollakad, waid head kiulised takkud, mis jämmedaks rideks woiwad prugitud sada. Ni paljo kui meie sest mõistame, näitab ropsimassina kassu nenda ollewad: Z) et linnad, nago möegaga, mitte takkupurruks ei taota, waid takkud lühhema kiude näul linna kolkmest wäljatullewad ja paljo ennam wäärt on; 2) et 4 —5 kord rohkem eddeneb, kui muido möegaga ropsides, et üks innimene nenda paljo päewas walmis teeb, kui muido 4 —5 innimest ja 3) et linna too süggise  ruttem walmis saab, kui ehk hinnad head on ja perremees walmis linnadega kõige parremat  hinna aega woib tähhelpanna. Meie arwates saab iggaüks linnateggia, olgo surem ehk wähhem pöllomees, sedda massinat  prukides temma paljo suremat töö eddenemist  ja kasso ärratundma, pealegi, et massina  hind 35 rubla, tedda mitte paljo ei kela, sedda omma töö eddenemiseks murretseda. Mässin on kül kassi töö peale tehtud, woib agga iggal aeal ühhe rihma ratta läbbi hölbsast  nenda seätud sada, et hobbuse, wee ehk auro jõud tedda käima panneb." Kus Tartus nisuggune mässin leida ja sada on, sedda woib Eesti Postimehhe wäljaandja juhhatada. 363 Teadaandmised. (Politsei kohro lubbaga.) EL kõrgemast kohhast kingitused wäetenistuse minijatele  keeldud on, ja sepärrast saab Killingi wallas  kinkijate selts, kui ka nende kassa, ärra äwwitud  ja sawad seläbbi nisuggused seltsi liikmed, kes jubba kingitusi on annud, kutsutud, 7. Noniembril  s. a. koggokonna kohtumaeasse tulla, omma  rahha taggasi wötma. Killingis, 16. Oktobril 1872. Tallitaja J. Langholz. 633. Kirjutaja Pahl. i