lased ollewad, et södda olli hakkanud ja sepärrast  peti neid seal kinni, et Mitte ommale male ei saaks minnema, möeka Prantslase wasto kätte wötma. Kui agga Saksa wäed jubba Prantsuse ma peal seisid, ja omma laewa otse Parist peale seadsid purjutama, näitas  se, otse kui olleksid need saksa mehhed? kes nende pea listnas Mawad, Prantslastele paljo kardetawamad, kui need, kes wälja pool Prantsuse piri on. Needsammad mehhed, kes neid tännini ei lubbanud Parisist watza minna, hakkasid neid sealt wäljaaeama, ja nimmelt  ses lotuses, et siis surem rahho Prantsuse  maal saaks ollema. Sedda tööd ei kiitnud  rohkem järrelmötlejad Prantslased mitte heaks. Rigiwallitsus olla selle peale wastanud, ta ei prukida mingi suggust waljust ses asjas, waid se, et nad wäljalähhäwad, sündida kõige suremas pehmuses. Nüüd olla uus käsk kulutud  : kõik temma wastase rigi allamad muidugi teada, kõik Sakslased peawad kolme päwa aea sees Parisist ja Seine makonnast,  Prantsusemaalt wälja minnema ja seal ei kulutada järrel andmisest, waid ähwardakse söa kohtuga, olgo siis, et nad sedda heaks arwawad, Loire makonda sennist jäda, künni rigiwallitsus selle polest uut käsko saab andma.  Nenda puhhastakse Prantsuse ma pea linna wägga kardetawaist asjust. Se on nüüd se essimene mõdus ja kombe, kuida Parist lin ja kõik Prantsuse ma kahjo kartlikuist asjust lahti sawad. Agga seal olla weel muid kardetawaid  asjo, mis ka eest ärra korristud peawad sama. Seitungid konnelewad sesugguste meeste kinni pannemisest, kes praeguse rigi wallitsuse wasto on ja ütlewad, et ühhel ainumal päwal  mitto sadda sesuggust meest lukku tahha pandud. Ons luggu nenda, siis on jo awwalik,  et nende wihha rigiwallitsuse wasto surem  on, kui armastus Zssama wasto. Sesuggused  sawad kas kinni pandud ehk rigist  wälja aetud. Parist lin saab nenda puhhastud,  ja se on teine ettewaatlik mõdus, mil kombel kahjo kartlikuist asjust lahti sawad.  Kolmas kardetaw assi on, kellest peawad ka katsuma lahti sada mässajad, ümberhulkujad kahj õlised ähwardazad, sesuggusid ei woi Prantsuse pea lm pruklda; need peawad wälja astud sama. Neljandad kahjo teggewad lomad on kõik sesuggused, kes ilma asjata leiba söwad ja kellest rigiwallitsusel praegusel aeal middagi kasfo ei olle, egga waenlase wasto ei woi minna, on wälja aetud ja need on wiggased ja jällutUmad. Wiendad ön sesuggused, kes püssi egga moeka kätte ei jõua wötta ja waenlase wasko minna, sepOrast on nad wälja aetud jä need ott naesterahwas ja nõdrad lapsed;  katsuga  kus peäwarjo ja üllespiddamist leidwad. Kuendad on, kellest kül rigiwallitsusel kahjo karta ei olle, kes agga issi kahjo kardawad, ja sepärrast Parisist wälja põggenewad ja need on sured rahha mehhed ehk pankirid. Need on sures hulkas wälja läinud, mönned põhja pole ja mönned jälle ülle kanali Jnglismale. Nenda ei olle Parisis siis muud rahwast ellamas, kui agga sesuggusid, kes rigiwallitsuse poolt; lahked, ausad ja söariistade kandjad tuggewad mehhed on; teised on kõik läinud. Parist lin on nüüd kõigest tüllitawaist ja pahhaist asjust puhhas, seal ei olle ennam middagit  tüllitawat asja ees; agga watame kord ka wäljapole Parist linna wallisi, kuida on luggo seal? Kuhhu on need kõik janud, kedda linnast wälja aeti? Kus on kõik need wannad ellatand hal-pead, naesed ja lapsed peawarjo ja üllespiddamist leidnud? Praego ei paista nende hädda weel mitte selgeste wälja, agga küllad tullewad päwad üht ellawad pilti meile sest silmade ette towad; sest häddast, mis nende peale tullemas, ei olle wissist pudo, neid saab Lggast küljest ülle nende peade tullema ja wist rohkem kui kanda jöudwad. Need on nüüd iggapäised seädmised ja kinnitused, kuida Parist  lin waenlase peale tungimise eest peab kaitstud  sama; agga nüüd tullewad weel isstärralikud  ettewaatmised ja murretsemised. Üks endine minister olla kõhtudele nõu andnud,  Parist linna ümberkaudo ellawa tallorahwale  käsko anda, et issi ja omma warra, ja nimmelt wilja warra, Parist linna müride wahhele warjule peawad toma, et kui waenlane tulleb, middagit eest ei leiaks. Kui yaljo tallopoegi seal olnud, kes sedda käsko täitnud, 282