me siin alamal üht kuulutust, mis Don Karlos  wälja andnud ja sest kirjutakse Parisist 31. Detsembril nenda: Don Karlos põlastab waga, et tema tädi poeg Don Alfons, mässajate  peameheks enast andnud. Tema, Don Karlus, kiidab enesest, et ta kõik auupakkumised,  mässajate peameheks heita, pole wastowötnud,  waid tagasi löönud ja et tema see ainus präsitent ja walitseja õiguse teel olla. Don Alfonso kuningaks kuulutamine, saab kõik Madriti linna wärawad tema ees lahti tegema,  ja tema saab mässamist kautama ja selle mässamisele otsa pääle tegema, ning oma ettewöetud  töö ja lippu juure truiks jääma, künni kõik tüli löppetatud. Giin on siis wäga pisut  lootust, et Hispania asjad siis paranema saamad, kui Don Alfonso awalikult Hispania kuningaks on kinnitatud ja kroonitud. Inglismaalt. Pärisorjadest. Inglise  walitsus on juba amugi hakkanud päris orjade pidamise ja selle kauplemise wasto sodima  ja on püüdnud seda kautada: selle tarbeks  olla temal ikka mehed wäljas, seda tööd tegemas. Wiimasel Jöulu-kuu pääwal on kaptein Eltoni käest kiri tulnud, kus sees ta teadustab, et ss temal, õnneks läinud Inglise ja Tsantsibari walitsuse wahel päris orjade lahti laskmise pärast, üht leppingut teha. Üleüldse olla tema sääl l4vB päris orja priiks teinud, kellest 488 oma wana peremeeste juure tenistuse jäänud, teised aga muiale tenistust otsima läinud. Päris orjade kauplemeine mere pääl, on kogoniste kadund -- Õnnetused tulewad sagedaste säält kuhu so meel ei mõtlegi ja seda- samma leiame  ka alamal sündinud lugudest. Ühes wabrikus  Nord Shields on üks suur kattel lõhkenud  ja wäga suurt kahjo teinud ja see sündinud  warsi selle järele, kui töömehed lõuna söömast jälle töö juure ollid tulnud ning üks insheneer kahe töömehega masinat parandanud. Kattel olla ühe hirmsa paukumisega lõhkenud, mis läbi siis kõik, mis sää! ligi lähedal olnud ara purustatud ja löhutatud saanud, 1500 jala kauguselt saanud kõik rikutud ja nimelt wee sõidu riistad, mis jõe pääl edasi ja tagasi käinud. Kõik 40 töömeest, kes sääl just ame- tis olnud, olla enam ehk wähem kõik wiga saanud, 2 neist on ka marsi ärasurnud, ja kardetakse, et üks pool tosinat pea ka nende järele saab minema. Üks teine õnnetus olnud  ühes sütte aukus, mis ka korraga põlema  kahwatanud, kus juures neli töömeest omast elust ilma jäänud. Sääl lükkatakse süüd ühe töömehe kaela, kelle holetuse läbi õnnetus tulnud. Aeawiteks. ..Äga, mis teie teete lehmadega, kui nad manaks saawad ja enam piima ei anna? küsis üks linna naesterahwas ühe oma sõbra käest, kes maal elas. ..Oh, sest pole wiga" wastas teine, ..saawad nad manaks, siis paneme neid nuuma paale ja müüme kui nuum härgi ära." Intressi pabberid. Rigas, 17. Januaril 1875. öprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. rubl. õprots. rigi pankpilletid „ I. jau wöidopabberid 191 „ il- ~ „ 199 „ Liwima pantkirjad ülles ööldud.... 190 „ „ „ ülles ütlematta . 95 Kauba hinnad. v-linno, perkpund 42 rubla» Hoows-v-linno, perkpund 47 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad ..... 10 „ Nissud, tsetwer „ Rukkid, kui head 7 „ Odrad, kui nendasamma 7 „ Kaerad „ Hea wöi maksab leisik 4 „ Kartuhwlid üks wak 60 kopp. Punnane sool 840 „ Walge sool 7 rubla. Heringad makswad püt 15 „ Wäiksed heringad 9 „ Räimed makswad 12 „ Kiwwi söed püt 150 kopp. Raua leisik maksab 120 „ Tubbaka leisik maksab 200 ja 220 „ Muidogi teada,, on need hinnad keige parrema kaubade eest. 31