waatmiseta mitte kohhe iggal pool jarrel tehha. Inglismaal ja Saksamaal, kus suwwe pikkem  on, jah seal üsna oige, agga meie maal saaksid surem ossa perremshhi kibbedat kahjo tundma, kui nad kessa pöldo allati wilja al peaksid. - > Tagga Ria Kuramaa rajal ollen ma kül näinud, et krono metsawahhed Kemmeri wallas,  kellel seat männametsas wähhe wakkamaad  halwa, limast pöldo, agga seal jures paljo asaheinamaid on, ei lasse ka kessa puhkava.  Nemmad külwawad omma odrad wägga warra mahha, nenda et Jakobi päwa ümber jubba walmis on, siis weddawad odra kõrre peale sõnnikut ja külwawad selsammal süggisel rukkid peale jälle sõnnikut ja teisel kewwadel ueste sdre :c. ja witti kaswab üsna hea. Jgga pöllomees tunneb ärra, et se üksi liwase maa peal ja ni rohke sõnnikuga wöimalik on. Nisuggune assi on arruldane assi. Tahhaksid perremehhed, kellel suremad wäljad, sawwine maa, wähhä heinamaid ja wähhä kassi töös on, ka nenda tehha, se õlleks wägga mõistmata  ja tooks neile suurt kahjo. Minno aastase elloöppetuse järrele, nago ma üllemal teada annud, annan ma nõu, sawwisel maal igga ümberkorra jures wähhemast ükskord puhhast kessa enne rukkid piddada. Liwase maade peal wöib kessa aastat ärrakaotada, agga mitte muido, kui järreltullewa tingimiste  al. 1) Waljad peawad weikesed, töö jõud suur ollema, nenda et kohhe parrast ristikheina, linno zc. mäddand lauda ehk segga sõnnikut (komposti) peale wöib weddada ja sisse künda. 2) Sõnnik sago pörisadraga süggawaste maa alla, et taieste mullaga üllekaetud saab ja äkke tedda mitte wälja ei kissu. 3) Kordamise läbbi ei pea põld enne rukki külmi mitte liig kobbedaks tehtama, sedda rukkis ei salli, ja temma tahtmist peame jubba teggema, sest et ta meie tarwilisem willi on. Kui ma omma maal teed käin ja erned, linnad  zc. kessawäljal näen, siis mõtlen ikka: «ei tea mis rukkis järrel tulles ütleb;" ja kui siis teisel aastal rukkis selle kohha peal arm, kõhn, lühhikese peadega ja kiddur on, siis mõtlen jälle: „Sel perremehhel õlleks ka alles wöörmündrit ehk üllewaatjat tarwis, kes tedda si las seks issi omma pöldo ärrarikkuda!" Jah, temmal on linnad ja erned kessa peal ja teeb seddü muido teiste järrele, ja peab kahjo wasto silmad kinni, mis rukkile seläbbi tulleb, mis ta iggapäine leib on. Temma teeb kahhe korrast tööd ja saab poolt palka. P. S. Nenda öppetab meie tuttaw wanna pöllomees,  kes sedda, olgo tännätud, essimest korda ei te. Kus aasta korjatud elloöppetus pöllotööst könneleb, seal wöiwad teised kül tahhelpannes pealt kuulda. Ommalt maalt. PerKWst. löulo aeg. Kas teate, mis pääw meil Home on? Eks olle löulo laupääw! kus suur walmistamine kalli löulo pühhade wasto. Rätseppad löppetawad pühhade  ridid, kingisseppad sa paid ja perrenaestel  kibbe worsti ja saia teggemine käes, ja linna lapsed römustamad löulo kingituste peale ning otawad pikki silmi, mil öhto kätte jõuab, et jöulopu pöllema pannakse ja kingitused  kätte jaggatakse. Noor ja manna römustab  kalli pühhadest, et nad jälle kätte tulnud.  Se on kõik wäljaspiddine rööm; agga kui paljo peaks neid ollema, kes waimulikult selle kalli pühha wasto walmistawad? Kas neid peaks ka paljo ollema, kes selle peale mötlewad, mis need kallid päwad tähhendawad  ja mikspärrast neid pühhasid pühhitsetakse?  Jah, se on kül teadmata; neid tunneb agga üksi se, kel silmad on, kui tullelegid, kes innimesse süddamed läbbi ja läbbi tunneb, temma teab kui paljo ennast waimolikult walmistanud;  temma ees on awwalik, kui suur nende hulk, kes karjastega maimus Petlemma ruttawad, Issandat otsima, et tedda maimus ja tões kummardada. Annaks Jummal, et neid õige rohkeste õlleks, kes süddame põhjast öhkawad: ..Üks laps on meile sündinud, üks poeg on meile antud, kelle olla peal on se wallitsus." Sepärrast armad, ärge piddage neid pühhasid mitte sömises egga jomises, ei priisklemises egga prassimises, maid maimus ja tões, se on Jummala mele pärrast. Perno eesti pöllomeeste seltsi essimene 403