dada. Õnnistagu Jumal kõige pealt meie kallist suurt Majestäti Keisrs Herrat ja tema suurt suguwösa, ning pöörgu õige pea kõik seda suurt ja rasket muret, mis tema isaliku südant waewab, rõõmuks ja keelgu seda hirmust werewalamist, mis pea tulla ähwardab ja andku, et meie kallis riigi isa alati rõõmu päiwi wöiks naha. Temaga ühes õnnistagu Jumal meie terwet  suurt isamaad ja iga kodu paika, meie pöldusi, käte töösid ning kauba ajamist, et iga ühel oma igapäewane leib käes oleks ja õigus ning rahu meie maal walitseksiwad; ta saatku kõik eksijad õige teele, kaitsku õigust kohtu ees, wähendagu haigete walu ja waeste puudust; ta õnnistagu  meie kirikud ja koolid, waldade walitsust, perepidamist ja laste kaswatamist ja et meie armsa Eestirahwa waimu harimine, ka sel aastal jälle oma jagu wöiks edasi minna. Seks andku Jumal rahu ja kokkuleppimist igas rahwa seisuses ja kautagu kõik tüli ja riidu meie maalt ja asutagu selle asemele armastust ja ühendust, mis puhta õiguse põhja peal peab õitsema  ja kõikide kasuks kõiki ühendama, kes ühe maa ja mulla peal elawad. Elagu kõik meie kallis isamaa ja kõik tema lapsed ühes meeles ja armastuses üleüldiseks iga ühe kasuks ja saagu ka see aasta kõigile rohkeks õnnistuse aastaks! Kautagu Jumal kõik wargust, rööwimist, riisumist  ja tapmist ning asutagu selle asemele armastust ja rahuliku kokku leppimist! See on meie südame soowimine iga aasta olnud ja see aasta ka. Aidaku Jumal, et kõik hästi korda lahuks. Wene ja Türgi wahelisest sõdadest. Aastast saadik, kus Weneriik esimest korda Türklasega tülisse läks, on üheksa sõda nende wahcl olnud, kus wäga palju werd walatud.  1) Esimene nende waheline sõda hakkas, kuida ülemal nimetatud, aastal 1673. Aleksei  1., Mihael Romanowi poeg, kuulutas siis, kui Poolakate sõber ja nende seltsline, sultanile  Muhamed IV. sõda, ja nõudis tema kaest, et Asowit käest pidi äraandma. Ta ei näinud selle söa otsa mitte; waid suri enne ära; tema  poeg Wedor 111 pidas sõda edasi. Aastal  1677, sai Türklane ärawöedetud, ta wägi maha löödud ja laiale pillatud ning Ukraine maa Türklase käest ärawõetud. Aga korraga loiwad Poolakad endid wene küljest ja tema söbrusest lahti ning tegid Türklasega üht iseäraliku  rahu ja heitsiwad tema seltsi ning tuliwad  siis ühendatud wäes Wenelase peale ja wötsiwad Ukraini maa jälle tagasi, pidiwad aga toiduse puuduse pärast tööd jälle seisma jätma. Aastal 1686 tegiwad nad Radsinis kahekümne aasta peale rahu. Wenelase kätte jäi Saporogi kasakate kaitsmise õigus, mis ka see pea asi oli, kelle pärast nad tülitsesiwad. 2) Nende waheline rahu ei kestnud kahtekümmend  aastat; juba wieteistkümne aasta parast,  aasta! 1695, läks Tsar Peeter I. sultani Mustama 11. kallale, et seda esimese söa aeal ettewöetud ettewötmist korrale saata, see on Asowi ja Krimmi Tatari maad enese kätte saada, ja Asow sai ka aastal 1696 ärawöedetud.  Wenelased sõdisid ime suure waprusega  ja wöitsid Perekopi juures Türklast ära. Selle peale tuuris sõda kül weel kolm aastat, kus aga iseäraliku suuri lahingid ei saanud peetud ning aastal 1699 Karlowitsis rahu tehtud.  Selsamal aastal langes ka Asow Wene walitsuse alla. 3) Üksteistkümmend aastat pärast seda, see oli aastal 17lv, hakkas kolmas Wene-Türgi sõda; seekord oli sultan selle poolest süüdlane, et suurtükkid aukuma ning tuld sülitama hakkasiwad.  Rootsi kuningas Karl Xll. kes 27. Juunil 17V9 Wenelaste käest Poltawas tubliste  wammuse peale oli saanud, sest et Wcnelased  teda ärawöitsiwad ja säält põgenes ta ülepiiri Türgimaale ja õssitas sultani Ahmed l!I. Wenelase peale, et ta temale sõda kuulutas.  Peeter l. läks aastal 1711 Türklase wastv wälja ja sai Pruti jõe ääres türgi wäega kokku, mis ülema miniftre juhatuse al seisis. Wene wägi läks suure julgusega Türklaste  peale ja oli wäga liig lähedale läinud ning saanud Türgi mägedest ümber piiratud ja oleks ka mangi sattunud, kui mitte keiserina Katarina oma abikaasat keisert Peetert ei oleks lahti päästnud. Ta läks Türklaste laagrisse ja kinkis kõik omad kallid priljanti ehted türgi ülema ministrile, kes Rootsi kuninga suur sö- 2