ja hinge - polest ja lasko Teie ja Teie issa waimo rohkeste armsa nore paroni herra ja proua ja paroni preili peale tulla, siis salvad  Teie üllamad römustud ja kõik Teie sugguselts rohkeste õnnistud siin aealikult ja seal iggaweste." Zmmaweres, 23. Aprillil 1871. . / Siin tullewad perremeeste nimmed. Kõige selle ülle olli manna paroni herra m üllewäggarömus, et temmal silma pissarad, kui sulla höbbeda terrad ülle halli habbeme mahha merisid. Peale selle piddasid ka meel mönned terrasemad perremehhed könnesid ja ka üks koolmeister, kes jubba liggi M aastat koolmeistre ammetit piddanud ja ommale ka ühhe pärris kohha ostnud ning kõik omma kolm p.oega koolmeistriks lasknud walmistada. Selle peale sai wanna ausa paroni herra ja kõige temma wamile terwiseks klasid kokko lödud  ja wälja jsdud ning ka lõunat södud; agga sellega ei olnud piddo päew meel lõppenud,  maid se turis künni õhtuni, kui kõik koeo lasti minna. Sesuggust römo wöib igga ha! pea sada, kui ta lummalat süddames kannab ja omma tõde jures jöudo möda' truiks jaeb. - w. Haua ehte. Meie wanna maggama läinud ja lummala rahho sees hingama  auliks piiskoppi vr. F. Walteri endised leeri lapsed, on omma üllewägga auustud öppetaja  mällestusekö temma haua peale üht risti tehha lasknud, mis 9. Mail omma katte alt peab wälja tullema, nenda könneleb meile Ria seitung. Tallinnamaalt. Õppe kaja seädimisest.  Waiwara koggoduse wanna öppetaja Scholwin, kes 55 aastat, kui tru Issanda sullane temma winamäel tööd teinud, on ennast,  et ihho rammo jubba üsna ärralöppenud,  ammetist lahti wotnud, et omma wiimsid ello päiwi, mis Issand temmale meel kingib, rahho sees ellada, ja üht waggust öhto tunnikest  odata. Temma assemele on kindralsupertenti  herra Schultz, 25. Aprillil, wanna öppetaja  abbilist Kristohw Tomberg, kes aastal 1845 Januari ku 21. päewal Tuddo linnas sündinud, Waiwara koggoduse õppeta- jaks laulatanud. Koggodus olnud ka sel päewal  rohkeste pühha kotta kokko tulnud. Jummal  önnistago temma tööd rohkeste. Saratowist. Mõrtsuka tööst. Mamal  seisaw hirmus töö olgo wina armastajatele öppetuseks, kellest ärrawöiwad nähha, mis suggune wäggi sadanal wina läbbi ühhe innimese  peale on. Se olnud lihhawötte essimesel  pühhal, et üks naene omma mehhele ei olle wina andnud, kui ta sedda peale aeanud, ja et ta sedda ei sanud, selle wihhaga omma poega ärratapnud. Assi olnud nenda: Kui mees omma tahtmist ei sanud, olla ta naese kassile wötnud ja tedda igga nelja külje parrast  läbbi peksnud. Ni pea kui naene olla lahti peäsenud, läinud ta politsei peale abbi otsima ja temma ühheksa aastane poeg janud koeo. Politsei pealt ühhe politsei soldatiga taggast tulles ja ust lahti tehhes, leidnud ta omma poea pörmandal surnud maas omma werre seest, mahhaleigatud kurguga ja issa ühhe pühha pildi ees pslweti maas, Jummalat  pattumas. Mis olli nüüd sedda meest aeanud omma last tapma? Ei kegi mu, kui sadan, hirmsa wina himmo kihhutuse läbbi! Ärge joge ennast täis wina, kust üks önneto  ello tulleb!" Wöeralt maalt. Saksamaalt. Prantslase tahtmine aastal 1866. Würst Bismark olla 2. Mail rigipäewa peal teada andnud, et Prantsuse sadik 6. Augustil 1866, selle ähwarduse al, kui nemmad Maintsi makonda nikohhe Prantsuse  ommaks ei anna, Prantsuse poolt Preislasega  södda saab hakkama; ommetige olla nad Parisis asja ümber möttelnud, kui näggid, et Bismark nende ähwardust ei kartnud, egga armo pallunud; sedda olla ministrid senni wälja haudunud, kui keiser issi többe-wodis maas olnud.  7. künni 12. Augustini kõikus assi söa ja rahho wahhel. Kuida selle asjale wimaks otsus  antud, sest könneleb üks hiljuti wäljatulnud Prantsuse ramat, mis minister wälja andnud. Seal sees seista: ..Toe polest teggid Prantslased,  kui ümberkäidawad lammad; nende arro 165