Vaatajatele, mõnda möttet paha kisub, aga kõik see ei tahenda muud midagit, kui et kõik heas korras peab olema. Wiimaks kirjutakse: Tuttaw asi on, et meie keisri paar ja kroonprints Kölni linnas ajawiljade näituse  peal, jälle uueste olid kokku saanud ja sest kõnelenud, et mõlemad oma rahwaga ühes tahtwad tubliste ja hoolsaste, rahu ning kokkuleppimise  põllul tööd teha, kus juures ka iga Prantslane, kes näituse peal olnud, lahkes  te ja rõõmuga temale pakkutud sõbraliku käeandmist wastowötnud; mis siis selgeste näitab, et nende südamed mitte enam tulisest wihast üle ei kee ja liig palawus saält kadunud.  Kui asi ikka nenda edasi nihkub, n'agu praegu igast asjast näha, siis on rahu side ning sõbralik kokku ja ühe teise poole hoidmine  kindel ja jäädaw ning kätte tasumise mõtte nende südamest taieste kadunud. Jtaliamaalt. Riigiwalitsejate teretamine.  Mailandist kirjutakse 6. Oktobril  õhtu. Suur Majestät, Saksamaa keiser tuli täna pärast lõunat kello 4, M minuti aeal sia, kus Jtalia kuningas, printsid, ministrid  sa muud kõrge seisuse sees seiswad mehed,  temal raudtee hoonus wasto olid, teda wastomotmas ja teretamas. Mõlemate walitsejate  teretamine oli wäga südamelik- ja rähmas,  kes nii rohkeste senna oli kokku tulnud, öiskas ütlemata suure rõõmu pärast. Suure tükkide mürina ja riigi laulu mango al, sõitnud  suured Majestätid linna kenaöte ehitatud ulitsat kaudu, künni lossi peale. Senna saades  on keiser Willem lasknud oma ette tulla, kuninga lähemad teenrid ja senati ning rahwa kogu präsidendid ja selle peale tulnud lõuna sööma aeg, kus alalised termise joogid suure külalise auuks joodud. Keiser Willem ja kuningas  Wiktor Emanuel käinud sagedaste palkongi  peal, kus rahwas neid igakord rõõmu öiskamisega teretanud. Ohtu olnud kõik Doom wäga kena tuledega walgustud. Prantsusemaalt. Perpignanist kirjutakse  27. Septembril, et Karlistlaste kindral Ulwarets, neli obristid ja mitto alamad ohwitseri,  olla üle piiri Prantsusemaale põgenenud,  kus n'ad Prantsuse kõhtude kätte sattu- nud ja sää! oma priiust natuke kautanud mehed pandud lukku taha. Hispattiamaalt. Karlistlaötest. Kuida Karlistlased, n'agu kirbud, ühest kohast teise hüppawad, on üsna imeks panna; kuida nemad nende kautuste peale, kus n'ad riigiwalitsuse  söameestest said ärawöidetud, korraga jälle San Sebastiana, Guetaria ja Pampelona linnast oma tulepommidega woiwad trakterida. See mõistatus saab nüüd seeläbi selgeks, et telegrahw üht suurt auku ehk mulku sisse jätnud,  ega sest sõnakest ei ole lausunud, et riigiwalitsuse  wäed ka üht lahingid kautanud. Wossi seitung ütleb oma kirjasaatja läbi sõnumid  saanud olewad, et riigiwalitsuse wäed Santiagomendi juures üht taplust kautanud ja San Sebastianasse ning Renteriasse põgenenud.  Karlistlased olla ilma tülita kõik kohad, künni San Sebastianast saadik ärawötnud  ja omad mehed neid hoidma pannud, ning kohe hakkanud nad San Sebastiani peale laskma. Ma britist, M. Septembril. Ametlik seitung  ..Gaeeta" kõneleb, et Delatre diwisionist 562 Karlistlast, lõuna poolise Pürenseni ja Aragonieni saadetud, mis Don Karlosest ettekirjutud  reisi plaani järele pidand sündima ja nemad mitte NawarraSse ei pidand puutuma, on häda pärast üle Prantsuse piiri Prantsusemaale  läinud. Nende sõnumite järele, mis San Sebastianast tulnud, on Karlistlaste tuli wähemaks jäänud; kahju mis nende tuli linnale  teinud, ei pea suur asi olema. Kiriku-sönumed. Perno EMsabethi-kirik. Ristitud: Katharina Jahnson. Johann Rabbi. Marie Möller. Alide Christine Albrecht. Johann Carl Reinhold Attemann. Alfred Aleksander Popp. Surnud: Mart Hindrikson, 77 aastat wana. Kreet Hindrikson,  75 aastat wana.  Mahakuulutud:  Carl Christian Friedrich Weidenbaum ja Emilie Zuchken. 342