ma püttid iggal aeal ja järjest puhtad, saggedaste  kaddaka okste ja pallawa kiwwidega autud  ning limaga küntud, et püttid sui aego Mgv walged saksa tannud aea teiwas paistwad.  Zssiärranis suwwel soja aeaga, peab lüpsik saggedaste külma wee al leotud ja torxo seest holega puhtaks pestud sama ja sedda sepärrast,  et piim mitte enne aego happuks ei lähhä; sest kui lüpsik igga kord mitte heaste lopputud ei sa, siis jäeb lupsiko seestpoolne kord happuks ja annab pimale marsi sandi mao jure, sest soe piim wöttab wägga kergeste köiksuggo  maggo ja haiso ennese külge, meel pealegi,  kui sedda sojalt ühhe ummuse kappi sisse pannakse, kus räime kaus ja happo leib sees seisawad ehk kui pima püttid kambris laude Peal ilma kabeta ftifawad, siis langeb köikftlggo  tolm ja purru kore peale mis sealt pärrast  wöi sisse lähhäb. Mo manna issal, kui ta ellas ja perremees olli, olli üks weike keller õue peal, kus sui aego piim sees hoiti; ial ei lasknud emma pima enne keldrisse wia, kui ta jubba olli ärrajahtunud, piim ja wöi ollid ikka hea ja selge maoga; wägga armaste saan ma meel ni head wöid, kui onnis emma teggi; mul põlle ka ommast käest loma, et pima ja wöid ommast käest wötta õlleks; pean issi ostma,  kui pühhapäew hommiko nattukest leiwa peale tahhan märida; ma Jakob armastab ennam  wöid, ma issi 'p holi taast surest. Postimees: Ägga ostmine põlle Lggakord ka mitte kerge assi, ollen mönni kord turrul wöid näinud, mis, kui püttist wälja lüakse, ni samma kirju wälja näitab, nago monni kirjes  issi ja perrenaene omma rummaluse wabbanduseks  weel ütleb, se olla musta ja walge lehma pimast tehtud, sepärrast olla ta ni kirju. Nago sellega pari näddala eest luggu olli. Läksin ühhe! päewal kaunis hilja ülle turru, naene istus pee otsa peal ja kaunis suur wöipüt  körwas, ma wötsin kane pealt, ja tahtsin katsuda, mis maggo tal ka on, kohhe kissendas  ta: mis te' tast katsute, egga te' ommetige  ei osta, wöi on hea ja auus, wiin sedda kojo taggasi ja söme issi ärra, enne kui sedda linna rahwale muido anname. Ma wötsin siis ommetige sõrme künega ja pannin kele peale, agga parrast olli head teggemist, enne kui sedda maggo jälle suust ärra sain. Sedda ei woi kegi immeks panna, et tallo wöi mitme kordne pütti sees on, sest tal põlle suurt karja, kellest kümme woi rohkem naela wõid korraga woib pütti sisse tampida, kui se agga muidd puhhas ja hea on; agga parraks! Noh olgo peale! Aruta: Noh olgo peale, ütled sa, wanna söbber, agga minna ei woi sedva weel mitte öölda; sest üks assi on meie tallo perrenaeste jures weel wägga urramise waart: Mikspärrast  ei pesse nad omma nõua ja riisto puhtaks?  Ons neil wee pudus maeas, et musta püttidega wöid linna towad? Miska woiwad nad endid wabbandada? Se näitab, et nad puhtust ja kassinust ei tunne,. waid et nad maast maddalast sadik selle sees ülleskäswanuv.  Kurda emmad ees, nenda tütred tagga järrele. Mmdo ei lähhä assi parremaks, neid peab kolis selle wasto walmistatud sama ; koddo nad sedda ei woi sada. Nüüd hakkatakse, tänno Zummalale, kä naesterahwa harrimise eest hoolt ja murret kandma, mis wägga sure tänno wäärt; sest kui tüttarlapsed öppetust sawad, siis walmistakse neist tublisid perrenaisi  ja laste emmasid; praeguse perrenaeste ja laste emmade jures on weel küllalt, mis laido wäärt. Postimees: Sedda ei woi meie mitte öölda, et kõik kassimata olleksid; ei mitte, waid nende seas on ka, km kül arwa, agga ommetige ikka, ka tublist perrenaesa, kelle jures kõik maea asjad korra järrele puhhastud ja maea harritud; lapsed käiwad, kui kül smmas tallo mundris, siiski nago nored herrad ja preilid puhtaste rides, käed ja silmad on neil allati puhtad; agga nago ma ütlesin, neid põlle paljo, egga ka iggas maa nurkas mitte leida. Tr u ta: Jah, se woib linna paikas kül nenda olla, agga maal ei leia sa neid wissist mitte; siin meie nurkas põlle neid mitte leida. Postimees: Linna tüttarlastest ma ei ragi, need on omma seisuse seest jubba koggoniste wälja läinud; kaswatawad ennestele sarmi pähhä  ja mitme kordsed pardi sabbad lippendawad  tagga kleidi külges; sepärrast ei julge ka kegi noor mees neid ennam ennesele naeseks kossida, sest mis tööd tahhab üks sesuggune ennam tehha, kes igga hommiko omma juuks- 86