ammetist lahti pallunud, mis ka wanna keiser, ehk se tal kül raske polnud, olla lubbanud; selle ülle kes jälle temma assemele peab nimmetud  sama, saab holega nöu petud. Badeni suurhertsogina olla leetre többesse haigeks janud.  Berli uist, 8. Detsembril. Würst Bismark  on ennast sepärrast präsivendi ammetist lahti pallunud, et ta põlle ennam jõudnud nende tööde wasto, mis se ammet ta öllade peale pannud; wäljaspolise asjade tallitajaks ministriks tahhab ta ikka jada; söaminister krahw Roon on temma assemele ühhest aeast präsidendiks wallitsetud. Münhenist kirjutakse 4. Detsembril, et Wenne keiser Saksa keisert 4. Mai ku päewaks olla ennese jure wöeraks pallunud. Stokholmist. Ka seal ei tahha wannad ministrid kõik ue kunninga ministriks ja abbiliseks  jada. Waljaspolise asjade tallitaja minister  krahw von Platen olla ennast lahti pallunud, ja kunningas põlle sedda temmale ka mitte keelnud. Temma assemele on jälle Rootsima sadik, kes Peterburgis asset olli, wallitsetud ja kinnitud. Mönnesuggused sönnumed. Rostokist, Saksamaalt kirjutakse, et seal ümberkaudo üks wägga tähhelepannemise wäärt assi, siis sündinud, kui wessi pöldusi omma katte alla matnud. Ja mis assi se siis olnud? Ei muud middagit, kuid et hind põlle tahtnud omma kobastesse wee surma surra. Ni pea, kui wessi hakkanud pollude peale ajama, olla need weikesed lomakesed omma korkade seest wäljapuggenud ja kuiwa kohta otsinud, agga kui wessi ikka järrel tulnud, ja ärrapeasmine kirjuks läinud, olla nad katsunud üllemale ronni  da ja nimmelt kaapsa kannude otsa. Sedda olla agga mönned warresed ja rongad näinud ja need hakkanud neid sealt üks hawalt noppima.  Hakkatuses olnud agga mönned sealt noppimas, agga wimaks koggonud neid nokka mehhi saddade kaupa kokko ja olla seal omma mokka ja nokka pärralist priistiko piddanud, künni kaapsa tükad kõige hiiridega wee alla ärrakaddunud. Kauba hinnad. v-linno, perkpund 42 rubla. Hoows-v-linno, perkpund 47 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad „ Nissud, setwert ..11 „ Rukkid, kui head „ Odrad, kui nendasamma 7 „ Kaerad „ Hea wöi maksab leisik „ Kartuhwlid üks wak 80 kopp. Punnane sool 840 „ Walge sool 7 rubla. Heringad makswad püt 11 „ Wäiksed heringad 7 „ Räimed makswad 11 „ Kiwwi söed püt 175 kopp. Raua leisik maksab 120 „ Tubbaka leisik maksab 180 „ Muidogi teada, on need hinnad keige parrema kaubade eest. 414 (Siin jures lissa - kirri.) Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et se aastane Jöulo hobbuste-, weiste ja kauba laat 18. ja 19. Detsembril Üllejöe allewis saab petud. Pernus, politsei-kohtus 30. Nowembril 187 Z. Politsei-kohto pea-wannem Groot. M 1838. Sekretär v. d. Borg. i ü.'» riid. wam» palka. Jnbba mitto aastat järge mõda on sure melepahhandusega tahhelpandud,  et pahhad innimesed, kui meletumad  ellajad, ello puid, mis sure kukku  ja waewaga, nihästi parkidesse kui alleedesse istutakse ja mis kellegi ees põlle, poleks murrawad ehk ka kõige juredega maast ülleskissuwad; pargi sittad ja kässipuud ärra purrnstäwad  ning ärraweddawad, ja nenda sedda, mis linna illnkS ja kõikide  kasfuks tehtud, arrarikkuwad; sepärrast, et sedda pahha tööd ükskord  kaotada, lubbatakse sellele, kes üht pude ja Made rikkujat kinni wõttab,  ehk temmast wähhegi teadust anda  teab, üllemal nimmetud waewa palka. Perno pargi Kommisfioni nimmel C. G. Borgeest. i