eesO- soome- ss rehkemdamist, geometne,. PookstaWide rehkeßdamist, jsonelavs  seiheydaWist, Wenemaa sündmud. asjade iseä-ranjs., mis kõige tä-helpaveMise wäärt,' lühikest öppetust Neüldsest geograh- Mast, aga üht täieliko öppetust Wenemaa geograhwiast,  seletus kõige tähelpanemife. wäärt loomuse head käekirja öppetust, laulmist,  ereli mängimist, turnimist ja lühikest öppetust  pölloharimisest. Semenarkooli korwas olewa elementar koolis  saamad need asjad öppetatud, mis walla koolides peawad öppetatud saama» 28) Kuida seminar kooli kodune olik, kulda koolipoiste järelwaatamme, nende Hppetamise moodus, sa nende üleüldne ameti wasto walmistamine  ülema klassides peab olema ja kulda nemad seminari- elementar koolis peawad öppetama,  seda kõik nimetab ja saeb Asm koolide.  J ohus» 29) Öppetuse programmid öppetuse asjade üle ja kuida öppetuse tunnid igas klassis saamad  olema, saamad selle peale, kui ülem kooli kohus neid järelwaadsnud, riigi seespolise minisire  läbi kinnitatud. Omalt maalt. Pernust. Õnnetu surm. Möödaläinud  esmaspääwal, see oli 23 Juunil, sündis  meie linnas üks wäga suur õnnetus, ja asi oli nenda: Grimmi aptegi öppipoisid on salamahti, ilma peremehe täädmata, apteekis hakkanud tulswärki tegema, mis peremehe poolest  köwaste keeldud olnud, aga et tähelpanemats  ja wist ka rumaluse läbi, wötnud see pudru, mis nad sääl teinud, tuld ja kähwatanud  ühe hirmsa praginaga nagu suurtük lahti ja lohkunud kõik asjad mis apteekis olnud  ara, löönud hakna ruudud puruks; üks neist öppipoistest saanud nii wäga ära purustatud  , et poole tunni pärast ärasurnud, teine peab kül weel elama, aga jäeb kül wist eluks ajaks wigaseks ja ehk wahest ka üsna pimedaks. Apteegi peremehele on see eksplssion,  mitme tuhande rubla eest kahjo teinud. Pole iial hea, kui inimene midagit Mekeelu  teeb: enamiMe käib selle särele ikka ön- Kuida fee -ka praegugi siI«WW näha ja käppAW. katsuda on. Oleksid.nad seda wKjas  teinud, ei tea kas oleks sessuHsst 6«vetust olnud. Grimmi herrs olla öölnud, et seds Mdrs peab wäga pitka mööda öeruma, kui kermeste saab öerutud, minna ta palamaks ja Wätta tuld. Nagu see saal - olnud. - ----- Koolist, mis juure ehitakse, kõnelesime  omas tehtes see aastase W Nvmris. Siis ei »oinud meie sest suuremat kõneleda, et koolimaja ehitusega paale hakkati, aga et Maja nüüd juba kaktuse al ja metstrsd seespoolse  märgi kalla! on, nimetame paari sõnaga,  et maja 1. Augustiks tahetakse malmis saada ja et siis kool peab hakkama. Et see maja Johwanm koolimajaga ühte ehitatud, seepärast saab siis Jshmsnm kool üheks kahe klassi seks kooliks. Nii paljo kui kuulnud oleme,  wöttab kooli herra Zimmer ka selle kooli koolilapsi wasto. Kes siis oma lapsi senna kooK panna tahtwad, mmgo oma laste MM-e--sid  temale tääda ms ja ülesandma ja seda tehks nad aegsaste, enne kooli Hakkatust, et pärast mitte? jälle hiljaks ei jää. Annaks siis Kumal,  et ka koolmeister, kes senna kooli herraks  tahab tulla, tubli mees oleks, et öpMmine  hästi edasi lähäks. Uus kihelkonna koot. Kuba aastad  on Möödaläinud, kus Pernv kihelkonna koolist juttu on olnud; aga ikka olid mõne sugused takkistnsed ees, mis keelasid asja jalale  uppitamast, aga nüüd miimase kiriko kowendj  peal, M. Juunil, said kõik takkistused eest körwa weeretatud ja kindlaks tehtud, et kool see sügise peab hakkama. Et kihelkonna rahwal koolimaja ehitusega midagit koormat ölade peale ei saaks pantud, saab kool eest otsa köstre majasse leeri tuppa asutud. Et aga üht ja teist walmistamist selle wasto on, seepärast ei woi see koo! k. Augustil, nagu kõik koolid, hakka ta, maid jääb selle poolest nattuke hiljemaks; aga sest pole wiga, kes oma lapsi senna kooli tahtwad panna, andko omad nimed aegsaste koguduse öppetajale üles. Nii palju siis sest asjast, kui aeg tuleb, millal öppetus  hakkab, külap nimetame siis jälle, mis tarwis nimetada. LiiHvimaalt. Pöllumehe lootus. 219