16 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno wogtei kohto poleft antakse seläbbi teada, et Perno raekohhus 11. selle ku päewaft M 2379 al, selle kyhtule käsko andnud, endise Perno rentmeistre  Hofrath G. Fincki abbikasa Dorothea Agathe Finck, sündinud Abels nimme peal Perno-Ria allewi 2. kwartalis M 43/197 al seisawat  pu ellomaea, körwaliste honete ja aeaplatsiga  weel ükskord awwalikult peab ärramüdud sama  ja terminid on 21., 22, ja 23. Webrnari ku päewade peale 1872 ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama, 24. Webruari ku päewa peale 1872 kinnitub ja kutsutakse  sepärrast kõiki, kes sedda maea temma aeaplatsi  ja körmaliste honetega osta tahtmad, nimmetud  päi mil ja iggakord lõuna kello 12, sia kohto ette tullema omma pakkumist ja ülle pakkumist pakkuma ja siis otama, mis jure lömise poleft saab mõistetud. Mis tingimistega need müdud samad, on selle kohto kantseleis igga päew nähha. Pernus, wogtei - kohtus, 18. Nowembril 1871. Oberwogt Groot. M 888. Sikkertär v. d. Borg. i Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et se igga aasta petaw hobbuste- ja linna laat tännawa  25.. 26. ja 27. Januaril. Üllejöe allewis saab petud. Pernus, Politsei kohto pea-wannem Groot. M 37. Sikkertär v. d. Borg. 2 Perno kassa kollegium tahhab umbes 900 sülda ühhe - algsid tulle puid Willowere metsast Perno weddada laska Kes weddada tahtmad, neile saab seläbbi teada antud, et nemmad metsa issanda Johan nsonile Willomeres sedda teatawad. Pernus, kassa-kollegiumis, 5. Jan. 1872. 2 Kõige kõrgemalt antud kässo peale peab 15. Januaril  1872 nekrudi wötmine hakkama ja selle kässo põhja peale annab Perno makso mastowötja wallitsus seläbbi teada, et nende Ise ja 2se klassi noorde meeste lisutamine, kes mäetenistuse kohhuse  al seisawad, 14. Januaril 1872, enne lõunat  kello, 10, saab ollema ja et kokko kutsumise nimme-kirjad künni 15. Januari ku päewani 1872 selle wallitsuse kantseleis iggaühhel läbbi wadata wälja pandud samad seisma, et needsammad, kui kellegil seädusliko wasto räkimist on, weel öiendud woiwad sada. Ühtlase nõuab ka makso wallitsus  kõige wannemate ja suggulaste käest omma emal ellamaid lapsi ja suggulasi, kes nekrudi seädusliko  mannaduses on. üllemal nimmetud lisutamise  päewal peawad tullema nummert wötma ja samad need, kes tullemata jäwad, kui josikud arwatud, kes kässo wajjuse alla langemad; otse nendasammoti ka need siis, kui wannemad ehk muud wollinikud nende assemel nummert wöttawad,  issi kuuni wimase wasto mötmise terminini se on künni 15. Webruari ku päewani peawad sia tullema. Neile, kes ennast arwawad ühhe ehk teise wiggaduse läbbi wäetenistusest lahti samad, on lubbatud seaduslikul aeal kohhase kubbermango ehk makonna nekrudi wastowötmise kommissioni ees ennast läbbi wadata laska ja kui tenistusse ei kõlba, sealt selle kommissioni käest attestati ehk tunniskirja sia sata, ilma et issi tulla prugib. Pernus, makso wallitsus 23. Detsembril 1871. Makso wastowötja herra N. Bremer. Kirjutaja E. Simson. i Tallinna linna pearahha kohto polest sawad kõik Tallinna linna pearahha koggoduse liikmed  ühhe wägga tarwilife nöupiddamiseks  ja nõu wõtmiseks kutsutud, IT. Januariks 1872 aastal Vello S. pärrast  lõunat sure böõrsi saali õige rohkeste  kokko tulla. li. Juni ku päewal 1870 aasta! sai kogguduse poolt nõuks wöetud, nekrudi wötmiste jures 570 rubla höbbeda ette kwittungisi osta ja kui woimalik on, mehhi, kes issi omma heamelega tahtwad wäetenistuse  astuda, ürida. Kui agga nüüd se maks nekrudi kwittungide eest 800 rubla höbbeda peale tõstetud ja heamelega wäetenistusse astujate  ürimine ärrakeeldud on, peawad koggodusele  üllemal seatud kokkotullemise peal üllamal nimmetud kaks küssimist ette pandud sama: 1) Kus tahhab koggpdus ette tullewa  nekrudi wõtmife jures, nekrudikwittungisi  osta ja need tarwilised maksud IS. Webruari ku päewani 1872 aastal murretseda? 2) Kas peab ettetullewa nekrudiwõtmise  jures ettekirjutnd wifil liiSko wõetud sama? Tallinnas, linna pearahha kohhus, 20. Detsembril  1871. Raeherra Al. Elfenbein. 703. Sikkertär Th. v. Bunge. i Arrasti wallawallitsus kutsub kõiki omma koggoduse  nori mehhi, kes teistes koggokondades tenistuses  ja 21 tunni 30 aasta wahhelised, 17. Januari ku päewaks s. a., hommiko warra Arrasti mõisas kokko nekrudi liisko wötma ja 18. Januaril omma maksusid selletama, ja kinnitakse ka kõwwaste, et iggaüks issi wibimata peab tullema,  ja kelle sündimise kirri meel siin ei õlle, sedda ka kasa toma, mis essimesel päewal tarwis. Arraste mõisas, 2. Januaril 1872. Wallawallitsuse nimmel: 1. Wallawannem A. Auning. i üht head kokka naest Larwitab Pernus konsul Bremer. i (Siin jures lissa-kirri.)