peetud trooni kõnes nimetakse wäljamaa politikast:  Keiser loodab, et nüüd Konftantinopolis  peetud konwerentsi põhja peale pea üht jäädawat rahu saab tehtud. Nii pisut kui Saksariik Türgi asjusse on putunud ja ennast senna sekka seganud, lubab see ometige ses asjas  teha, et ta teiste riigiwalitsustega ühendatud  waes, seda saab tegema, et Türgi riigiwalitsus  nii pea jälle mitte söatülisse ei tohi anda ja et Kristlaste elulugu pecko paremaks saama. Selle wahe aea sees on keisre politik  seda saanud ja seda teha jõudnud, et Europa  riikide wahel mana rahu ka edespidi ülal peetud saab. Austriamaalt. Rahu tegemisest. Nende sõnumite järele, mis politika sõnumite tooja Peeterburgist, 23. Jaanuaril saanud, saab seda tõendatud, et warsi peale selle, kui rahutegemise punktid Adrianopelis allakirjutatud,  ilma wähema aea wiiwitamata üht kindlat  rahutegemist Türgi riigiwalitsusega ette saab wöetud ja kindral Jgnatjewile käsk antud,  seda asja ettewõtta ja korrale saata. Parisist. Rahu tegemiste pärast, Wene ja Türgi wahel, kõneleb üks sääladne seitung 25. Jaanuaril: Üks ainus punkt, mis rahutegemises woib kindluste mahatehtud saada, on söakulu, see on asi mis mõlemad söapidajad pooled kahekesi eneste wahel wöiwad  maha teha; aga kõik teised punktid on asjad, mis Eüropa riigiwalitsused, aastal 5856 alla kirjutatud kongressi protukolli järele,  ühe konwerentsi peal peawad õiendama ja kindlaks kinnitama. Konstantinopolift. Wälja kutsumine.  Türgi riigiwalitsus on Silistraft peale hakkanud, oma mägesid wäljakutsuma. Sääl olewad mäed kästud Warna linna hoidma minna ja Warna karnisonid saadetud Kreeka mägede mastu. Suleiman pasha koor peab laemadega Saloniki wiidud saama. Perast kirjutakse 26. Jaanuaril: Baker ja Hobart olla 59. Jaanuaril sultani juure läinud,  temale nõu andma, mägesid Konstantinopoli  kutsuda, seda hoidma ja lubasiwad selle eest hea olla, et kõik hästi korda lähäb. Su- leiman pashal olla 36,666 meest ja lubab 76,666 meest weel kokku korjata. Et aga sultan rahu tahab, maksku see mis see maksab,  ja temal kartuse pärast ka laew malmis seisab, et kui kitsas käe, sellega Asiamaale wöib põgeneda, kartuse pärast, et Konstantinopoli rahwas tema elu kallale tikkub ja sellepärast ei ole ta mitte selle poolt, et senna söawägesid  saaksid selle kaitsmiseks kokku kutsutud. Selle partii seltsis, kes sõda soowiwad, peab ka seda soowimift kuulda olema, sultanit trooni pealt maha lükkata ja üht teist jälle tema asemele  panna. Asiamaalt. Suur õnnetus, tulekahju  läbi. Hinamaal Tientsini linnas on, kuida Shanghaist 22. Jaanuaril kirjutakse, suur tulekahju olnud; see maja mis naeste ja laste wastuwötmise ja nende ülespidamise tarbeks  oli asutud, on möödaläinud päiwil ärapõlenud,  kus peale 2WV inimese sisse jäänud ja oma elu kautanud. Uuemad sönumed. Peeterburgist kirjutakse 1. Weebruaril: Adrianopelist on 28. Jaanuaril järgmine telegramm  tulnud: 17. Jaanuaril läksiwad wene wäed Eskidshuma linna, kus nad üht hirmust ärarikkumise tööd, mis saal oli tehtud, eest leidsiwad. Linn põles mitmest kohast ja alewil  olla peale 2VV surnu naeste ja laste keha maas olnud, mis kõik hirmsal kombel oliwad äratappetud. Eskidshumast läksiwad wene wäed künni Eskistambuli ja Wrbitsa saadik. Aga nii pea kui 23. Jaanuaril need sönumed oliwad tulnud, et söariistade rahu tehtud, on söawägedele kohe käsk antud säält wäljaminna, mis nemad ka niikohe teinud. Täna homiku wara on kindral Jgnatjew Adrianopoli linna tulnud. 2. Weebruari! on Adrianopelist kaunis pitk telegramm tulnud, mis neid sõnumid toob, kuida lugu 13. Jaanuari! Küstendi lahingis läinud, et Türklased olla ärapõgenenud ja 150 surnud lahingi platsi peale maha jätnud;  IVO meest sattunud wangi. ..Golos" ütleb Karssist telegrahwiga sõnumid  saanud olewad, et türgi wolinikud Er- 46