sut on neid olnud, kes lodewat õnne sealt eest leidnud. Esmalt andsid wäljarändajad issi kirjade läbbi teada, kui õnnetumad nad ommas  udes ello kohtas olla; parrast anti sedda awwaliko kirjade läbbi teada, et seal wägga paljo õnnetumat rahwast olla, kelle elloluggo wägga waene; nüüd hakkawad ka wenne seitungid  sest õnnetumast rahwast jutto teggema. Wötko nüüd, kes wenne keelt mõistab, sedda seitungi ..Wenne mailm" kätte ja luggego issi, mis sealatsed mawannemad neist assunikuist ja nende ellust kirjutawad; siis wöiwad nähha, kuida nende kässi käib. Esmalt astusid Krimmi sare Bulgari rahwas ja nüüd parrast tullid Eestlased senna; agga möllemate kässi käib wägga waest wisi. Eestlasi on 200 wamilit senna tulnud ja neist olla jubba 200 innimest mitmesugguste többede läbbi ärrasurnud ja ehk kül krono polest abbi olli antud, ei sanud nad ommetige mitte eddasi. Otse sesamma luggo olli ka wennelastega, kes sealt naburi madest senna ollid tulnud; nälg ja hädda olli neil iggapäewaseks palgaks, mis ennamiste sest tulla, et nende maad liig pissukesed, mitte ennam kui 8 tessatini; kahhekordne ossa maad, õlleks parras ossa ühhe leibkonnal ehk wamilil ollewad. Nenda käib siis nende kässi, kes mõtlemata! kombel omma sündimise maast wälja lähwad, egga mõtle selle peale, mis hädda ja willetsus neid sea! otab, kuhhu lähwad.  Pettusest. Libawi seitung könneleb üllamal seisawast pettusest, mis seal awwalikuks  sanud. Üks juut olla Königsbergis 3000 taleri eest sirmi-kiwwi ostnud ja selle peale 300 talert kohhe nago käerahhaks arvamaks  nud ja müaga nenda kaupa teinud, et need 2700 talert siis makstud sawad, kui kaup ostja kätte ärra antud. Tellitud stnni-kiwwi piddi ostja tellimise peale Dünaburgi-Witebski raudtee peale Drissa jama sadetud sama. Kauba ärrasaatja olla kaua rahha järrele oda'  nud, agga kõik asjata, wimaks olla ta Drissa jamast sönnumid sanud, et tedda, kelle nimme peale kaup sadetud, koggoniste leida ei olle, ja se kaup kauem ennam senna ei woi jada. Königsbergi kaupmees olla käsknud sedda kaupa Riga sata; mis ka temma tahtmise järrele  sündinud. Kaup tulleb Riga, wöetskse seal wasto ja kui kasti lahti lowad, mis leiawad  kastist ? Tellis - kiwwa ja õlga; agga mitte üht tükkikest finni kiwwi. Wist olli juut ühhe ehk teise raudtee ammetnikuga nöu kokko piddanud ja sinni-kiwwi kastidest wätja wötnud ning telliskiwwjd assemele pannud. Need ärramaksetud 300 talert kulluwad tollija  prahhi-rahhaks ärra, mis jäeb siis kaupmehhele  temma kauba eest? Ei muud middagi, kui paljad nappud. Kuramaalt. Tullekahjo. Se olnud 4. Augustil, just lõuna aeal, pöllenud Sure- Esserni walla talloperremehhel ta karja laut ja wilja ait ärra; just ühhel aeal, kus kellegi!  tullega ei lauda egga aida jures teggemist ei olnud, egga ka keddagi wöerast innimest põlle nähtud, kellest õlleks arwata wöinud, et temma käest tulli lahti läinud, assi jänud waggusi,  sest kelle peale woisid süüd lükkata. Ehk se innimeste ees kül katte al olli, Zummal teadis sedda ommetige, kuida tulli senna olli sanud ja temma teggi asja awwalikuks. Mönne näddala pärrast, kui perrenaene omma l 4 aastast karja tüdrukut warrahommiko  olli ülles aeanud, et karjaga wälja peab minnema, olla tüdrük sest ni wägga wihhaseks  sanud ja öölnud: küllab sate näggema, et teil pea jälle tullekahjo saab ollema. Se ähwardus ja ka üks weikene wargus, mis tüdruk olli teinud, teggid, et maea perremees asja j!kohto holeks andis. Kshto ees olla tüdruk tunnistanud, lauda pöllema pannud ollewad  ja olla könnelenud: ..Pikkem aeg taggass,  olla ta üht tullekahjo näinud ja se olla temmale üllewägga suurt römo teinud, sepärrast  olla ta ikka sowinud, üht jälle nähha. Kui ta nüüd nimmetud Augusti ku päewal karjamaal ennast ühhe lamba ülle wihhastanud,  kedda ta mitto korda rukki põllo pealt olli ärra aeanud, agga ta ikka taggasi läinud, olla temmal se mõtte peast läbbi läinud, lammaste  lauta pöllema panna ja sedda olla ta ka teinud. Ühhe pima potti sees winud ta tullise  süe senna, agga sest ei olle tulli hakkanud, siis winud teise, se olla parrem olnud, sest hakkanud laut pöllema. Et kegi temmast pahha ei mõtleks, olla temma essimene olnud, ella- jäid laudast wälja laskmas ; lambad agga jät- 382