walitsemise juures, ka Ponapartlaste seltsist mõnda walitseda laseb. Kas marshall Mak Mahon nende tahtmist täitma saab, on asi, mis meie ei taha uskuda, et see sündima saab. Kange külm, mis nüüd MsbäMinud  päiwil Prantsusemaal olnud, ei pole Parisis  suurt tunda olnud, aga seda kibedam ja walusam on ta maal hamustanud ja ennast tunda andnud. Mägedikudes olnud ka rohkes  te luud; mõnes kohtas peab seda praego weel mitme jala sügawuseltpöllude peal seisma, Lionis olnud seda nii rohkeste, et ka masinad  raudteede paal seisma jäänud, ometigi on warsi jälle sula paale tulnud , mis teed jälle lahti teinud. Otse nendasamuti on ka Arignonis, Marseljes, Taulousenis, ja nimelt ka Nitsas ja Kannis wäga rohkeste lund sadanud. > , , Hispaniamaalt. Kuninglik arm. Montpensiri hertsog, kes enne Hispania wäe teenistuses olnud, aga wahel säält emal wöeras  teenistuses seisnud, on nüüd jälle tagast tulnud, ja kMingäs Alfons teckale Mk endised  auunimed ja auumärgid jälle andnud, ning teda oma teenistusse tagasi wötnud. San Sebastianist kirjutakse 4. Märtsil, et Karlistlased, 9 pataljoni ühes koos, ühel öösel Tsuduagarai kindluste kallale läinud, et neid eneste kätte saada, aga pole selle paale möttelnud,  et sääl ka mehed, aga mitte poisikesed, pääl on, seda hoidmas, on nad kui rohkem kaks tundi olid wastastiks sõdinud, ja rohkeste  mehi kautanud, häbiga tagasi läinud. Eks see ole ikka nenda: „Kes otsib, see leisb^ JN glismaalt. Suur ettew öt m ins. Inglased on hakkajad mehed, kes waemä ega kulu ei karda, kus midagit teha tarwis, kui see ka teistel üle mõistuse peaks minema. Inglismaa on ühe mere kaela läbi suurest maast lahutud, ühel pool merd on Prantsusemaa  ja teine pool Jnglisemaa ja nende wahel  sügaw meri, mis Inglis kanaliks kutsutakse.  Et walidad tormid, kellest sääl paljo puudust ei ole, sagedaste merd nii wihaseks teemad, et kegi ei julge ta paale minna, seepärast  on nemad nõuks wötnud, mere alt teed läbi ja nends Inglis- ja Prantsusemaad  mere aluse raudtee läbi, kokko siduda. Selle wasto on aga Prantslastel jälle ise nöu; nemad tahtwad üht silda iile kanali teha ja ütlewad seda ka paljo odawam olewad ning ruttem walmis saawad, kui Inglaste tunnel ehk mere alune tee. Nende sild saada mõne kuuga walmis ja maksta paljast 600,vvv pranki, aga Inglaste tunneli tegemine wotta 8 aastat aega ja maksta kõige wahemast 25 miljoni pranki. Türgimaalt. Kange külm. Sõnumite  järele, mis Bersia mere lahest tulnud, on sääl kanget külma olnud, nenda, et külm Bassora lähedal 7 inimest ärawötnud. Lund olla müratumast. Bersia mere rand, olnud penikoormate kaupa täis kalo, mis kõik külma pärast weest wälja tulnud, aga sennasamma paika jäänud. Mõned neist olnud 100 kunnz naela rasked. ' Intressi paberid. Rigas, 21. Märtsil 1875. öprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. 91-/ s rubl. oprots. rigi pankpilletid 98 „ I. jau wöidopabberid 197-/ s „ ' ............. 193-/4. Liwima pantkirjad Mes ööldud. ... 100 „ „ ülles ütlemaLLa . „ Kauba hinnad. v-linno, perkpund ......... 42 rubla. Hoows-v-linno, perkpund........... 47 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad ..... 10 „ Nissud, tfetwer 8 „ Rukkid, kui head „ Odrad, kui nenda5amma............ 6>/z „ Kaerad „ Hea wöi maksab leisik 4 „ Kartuhwlid üks wak 60 kopp. Punnane sool puud 70 „ Walge sool puud 65 „ Heringad makswad püt 15 rubla. Wäiksed heringad „ Räimed makswad 12 „ Kiwwi söed püt.. 160 kopp. Raua leisik maksab 120 „ Tubbaka leisik maksab .220 ja 240 „ MÄdogi teada,, on need hinnad keige parrema kaubade eest. 103