ris polwest lahti ja priiks said, Vanemuine" seltsi saalis pühitsetud ja nimelt see läbi, et selle pääwa õhtul kaunis rohkeste seltsi liikmid  ja osast oma abikaasa ja tüttardega, seltsi saali kokko tulnud, selle pääwa pidu sööma aeast osa wötma. Kokku tulnud rahwa aeg on kõnede ja laulmiste läbi õige lõbusaks tehtud.  Kõige esmalt on seltsi präsident, redakteur  Zannsen selle üle kõnet pidanud, mis see pidu tahendab ja mis suur asi 56 aasta eest on sündinud, kus Eesti rahwas suure Majestäti  Keisre Aleksander l. armo läbi omast päris pölwest lahti ning priiks saanud ja on senna külge lisanud: „Elago Keiser", mis ka kõik koos olewad ligi laulnud. Paale selle on ka weel termist foowitud selle seltsi präsident!  ja abipräsidendile ja õnneliku sigivust eesti näitemängu, laulu seltsidele ning koolidele.  Nende meeste seltsist, kes nii ülemaga Eestirahwa kasuks tööd teinud ja selle auu ja auustuse wäärt, on akademiker Wiedemann iseäranis selle eest, et tema üht eesti keele grammatikut wäljaandnud, nendasammoti ka Odenpä koguduse öppetaja Hurt ning l)r. Kreutzwald Wörrus. Talinnast. Kiriku sönumed. Talinna  seitung toob meile need sönumed, kui paljo saal kubermangus mööda läinud 1874 aastal sündinud, surnud ja abielurahwaks laotatud  saanud. Sündinud on üleüldse 10,993 last ja nimelt 5598 pois- ja 5395 tüttarlast; neist olnud kaksikuid 181 paari, kahed kolmikud,  421 sohelast ehk wärdjast ja 383 surnud  sündinud. Surnud on 3119 meesteja  3042 naesterahwast; ühtekokko 6161 inimest;  neist on paale 80 aasta wanaks saanud  51 meeste- ja 65 naesterahwast, ühtekokku  116 inimest; mitmesuguste õnnetuste läbi on 113 inimest surma saanud. Abielu rahwaks on ühtelaulatud 2589 paari. Annaks  Jumal, et need paarid kõik armastuses ühendatud oleksid ja et nad ka tõeste teine teisel elu kergituseks aga mitte raskenduseks ei oleks. Khersonist. Leiwa puudusest. Säälatse  rahwa lugu nähikse, kuida Odessa seitung  kõneleb, wäga waene olewad; leiwa puu- dus olla liig suur, sest et nende wilja põllud möödaläinud aastal suure põua läbi ikkaldanud  ja neil midagist leigata põlle olnud. Sääl on nenda lugeda: Selle rahwa ülespidamiseks,  se on 11,587 leibkonna jauks, kus umbes 59,000 hinge, meeste- ja naesterahwas  kokku, arwatakse nende ülespidamise ja niihästi tali- kui suiwilja seemne tarbeks, ligi 190,000 rubla tarwis olnud. Pitk ja wali talwe ja körwallste tööde puudus, teeb nende häda meel suuremaks ja senna juure tuleb nüüd weel elajate põhu puudus. Pääle selle summa, mis kroono poolest neile Laenatud, saab kõige waesemate heaks, üle kõige riigi raha korjatud ja mis iial kokku tuleb, seda jagatakse neile ära, aga kaebatakse, et karjatus  liig kasin ola; künni täna paamani on maakonna ammeti kätte kokku tulnud. 11,953 rubla kopp. raha, 2 tsetwerti nisu, 25 tsetwerti rukkid ja 12 tsetwerti odre. Nikolajewist. Raha puudus. Seda laulu laulab suurem jagu inimesi maa pääl, sest et rohkem neid on, kellel igal aeal koppikat  taskust wötta ei ole, kui neid, kellel igal aeal oma tarwis koppik wötta on. Nikolajewist  kirjutakse: Meie linna walitsus laulab, sest saadik, kui ta omas uudes moodusel ülestõusnud,  ikka jälle sedasamma wanna laulu: ..Ei ole raha kottis." Nenda peawad siis mõned asjad üsna raisku minema, nago see ka osast näha: Meie tüttarlaste Mariengümnasiumi  maea, mis juba mõnda aastat enam parandamist ei ole näinud, ehk kül ta puhas kaptal, ja üks neist kõige paremast maeadest linnas on, peab wiimaks lagunema. 14. Märtsil  on ühe saali lagi, õnneks homiko wara, kello 7 aeal, kus weel lapsi koos ei olnud, sisse kukkunud. Otse seesamma lugu on mitme waese inimesega, kellel seda jõudu pole, iga aasta oma maea kohendada ja heas korras pidada. Odessast. Laewadest mere põhjas. See oli Krimmi söa aeal, et 12 waenlase söa-laewa Balaklawa reidi pääl, mere põhja lastud, kus nad praegu puhtamad ja üles wötmist,  nagu ülestõusmist, ootawad. Nüüd ola, nagu Odessa seitung sest kõneleb, üks Lnshe- 133