sedda hoidnud, kokko trehwanud; rigi söawäed sanud agga taggasi lodud. Santan derist kirjutakse 19. Mail, et Karlistlaste ütlem, Litsarraga sedda teed Hernani  ja San Sebastiani wahhel, kinni pannud.  Karlistlaste ja Hernani karnisonid olnud  tuttipiddi koos, kus kummagi teine teisele suurt kahjo põlle teinud. Kohto otsus. Üks noor Elsassi mees, nimmega Anton Zimmermann, on 17. Augustil Wittelsheimi metsas, metsa wahti Ernü mahha lasknud, sest et tedda linnu jahhi pealt, mis ta ülle kelo piddanud, kinni olla tabbanud. Warsi parrast ärratehtud pahha tööd, olla Zimmermann ülle piri Prantsusemaale  pöggenenud ja Belworti ellama janud,  kus ta kui pärris Prantslane sealatse rahwa pole hoidnud. Selkombel olli ta saksa kohto küüsist peäsenud ja saksa kohtul ka woimata  tedda sealt wälja nõuda ja piddi tedda Prantsuse kõhtude otsuse alla andma. Nenda olli siis Zimmermann laupäewal Wesoulis wannutud meeste kohto ees, kui melega teise tapja, mis ta ka issi põlle wabbandanud, waid toeks tunnistanud, et ta sedda tööd teinud, agga mitte melega, waid koggemata.  Peale selle, kui kohto präsitent pitka könne piddanud, kus sees ta püüdnud Zimmermanni  eest kosta, olla ta nõudnud, et wannutud  mehhed otsust peawad andma, mis nad ka teinud ja se olnud: ..Zimmermann on süüdlane  ja saab seitsme aasta peale wangi mõistetud."  Nenda sai siis üks awwalik mörtsuk ja ühhe ammetniko tapja, seitsme aastase wangi pölwe trahwiga trahwitud. Sellega ei tahha agga Saksa kohtud mitte rahhul olla, agga ommetige ei woi nad middagit ennam  parrata, waid peawad leppima, mis kohhus  teinud; immestlewad agga, et üks innimene,  kes teist wihha ehk omma süddame kanguse parrast ärratapnud ja sepärrast ka pärris mörtsuk on, ja kelle peale kõik seaduse waljus õlleks piddand langema, palja seitsme aastase wangi trahwiga, omma pahha töö eest kül raskeste peab trahwitud ollema. Madritist, 25. Mail. Sönnumite järvele  mis tülli platsist tulnud, olla Karlistlased Nawarra sisse piranud ja kindral Konha olla omma wäggedega nende kaela läinud. Guiputskoa  pattaljonide al on kaunis kibbe tüllitsemine  olnud. Bilbaost antakse teada, et üks Prantsuse auro-laew, mis sealt saddamast  olla wälja läinud, ilma et seäduslikul kombel ja ettekirjutud wisil sealt õlleks wälja läinud, olla kinni wöetud ja kästud nattuke odata, künni lubba antakse ärraminna. Intressi pabberid. Rigas, 1. Junil 1874. õprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad..  rublõprots.  rigi pankpilletid „ I. jau wöidopabberid 174 „ 11. „ „ 170 „ Liwima pantkirjad ülles ööldud.... 100 „ „ „ ülles ütlematta . „ 191 Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Perno linna kassa kollegium annab seläbbi awmalikult  teada, et Sauga mõisa politsei, tännasest  päewast sadik, mitte ennam kassakollegiumi käes ei olle, maid Üllaste mõisa rentniko Rein Hell manni kätte on antud ja sepärrast siis iggaüks, kellel Sauga mõisa politseiga middagit teggemist, selle polest otse kohhe Sauga-Üllaste mõisa peamad kirjutama. Pernus, kassa-kollegiumis, 6. Junil 1874. M 28!. 3 Kõigekõrgemalt, aastal 1872, kinnitub wilja põllüde kinnituse feltS Zakor Moflwas wöttab köigesuggu wilja pöllude kinnitust rahhe eest oddawa protsentide eest wasto. Lähhemat teadust annab Pernus ja siin ümberkaudo, molliwd  agent Ik. A. Lantzky. - Ennesele julgust mõttes, annan minna auuliko Perno linna koddanikudele, agga issiärranis winaja  õlle wabriku perremeestele, ni hästi linnas kui ka siin ümberkaudo, allandlikult teada, et minna lesse Dobleri proua wassesseppa ammetit,  mis Perno-Ria allewis, omma peale ollen wötnud, ja kõik selle ammetis ette tullewad tööd auuliko tellia rahhul ollemiseks saan malmis teggsma,  ja lubban ruttust ja oddawa tingimistega malmis tehha. Aupaklikult J. Enge. Pernus, Mai kuul 1874. s