mait,'kas ehituste juure, ehk elszste Mataekuse  tarbeks saada, mis üht wäga head põllu rammu andwad. Mõned wäikesed kohad kölbawad  ka seks, et saal metsa kaswatada woiwad.  Mis meie ka sest enam suuremat ja pitkemat  kõneleme, iga talomaa peremees tunneb seda paljo parem ja teab kül wäga hästi, mis ta omast maast peab wälja tegema, kui kellegiga  wölgo ei taha jääda; iseäranis teeb teenija  rahwas ühe peremehe elu raskeks ja kibedaks  , sest et wäga kõrget teenistuse palka nöuawad, otse kui oleks nende ihurammu, mis nad ühe peremehe töö juures pruukiwad, ka kallimaks läinud, nago selle maa taadre aru. Arusaamata asi on see, mis põhja paal nende nõudmine seisab! Niikaua kui peremeest teeniwad, söödab peremees neid ja maksab nende kroonu maksud ja siiski on raha palk nii suur, et ihukarwad püsti ajab seda kuuldes,  palju enam weel makstes! ' . Omalt maalt. Pernust. Tulekahjust»- Kesknädala 9. Juulil, warsi pääle lõunat, na kello kahe aeal, kohutas tule kel meie linna rahwast ja kutsus meie wappert tulekustutajat seltsi appi» Tuli oli Ülejõe alewis, woorimehe Uamiko pesuköögis.  lahti läinud ja et nüüdse põua aeaga  kõik wäga kuiwad on, ka warsi elumaja ja aida kallale läinud ja olnud, enne kui tulekustutaja  selts appi jõudnud, juba wöimuse nii kaugelt enese kätte saanud, et nad midagit  enam pole woinud parata; kõik tema jaust kolm maja põlenud maani maha; kõik tema wäikene wara jäänud sisse ja majad ei ole ka assekurantis ülal olnud, seeparast on tema kahju siis wäga suur ja seda haledam weel, sest ta ise kodu ei olnud, waid just selle paama  homikul reisijatega Talinna sõitis. Niast. Uus wiitse kuberneer. ..Wall» tääd." kõneleb, et Eestimaa kubermangu walitsuse  nöumees, kollegienrath paron Krüdener, Liiwimaa wiitsekubernenks nimetatud ja kinnitatud.  -- Kuuldud jut. Peeter burgi wene sei tung kõneleb ÜHA asjast, mis ta- na körwast kuulnud ja et ka teised seitungid sest asjast taädwad juttu teha, seepärast kõneleme asja edasi. Asi, kellest nad ütlewad kuulnud olema  d, olla see, et Mik juudid ehk-juuda usulised  lühikese aea sees Kuramaalt peawavwälja aetud - saama ja nimelt selle saaduse põhja psÄe, mis juudide kohta käib- ja mis süüdidele  seda luba ei pea andma igasse kohta Wenemaale aset wötta ja ennast maha kükkitada.  Kes üht seesugust juttu wälja teinud, peab mees olema, kes selle saadusega, mis süüdidesse puutub, mitte selgeste tuttaw ei ole ja Kuramaad koguniste ei tunne. PeeterbNrgift kirjutakse 2. Juulil, et suur Majestät Rootsi kuningas sel pääwal lõuna pääle kello heas terwises Peeter? burgi Maskwa raudtee hoowi saanud, kus suur Majestät Keisre Herra ja Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh temal wasto olid teda wastowötmas ja teretamas. Tõllad, kuhu suur Majestät Keisre Herra ja tema kõrgest nuustakud wöeras kuningas - Oskar N. sisse istusid, läksid kenaste ehitatud ulitsaist läbi künni Peeterhowi raudtee hoowi, kus suured Majestätid priistiko wötnud; ligi kello ühe aea! sõitsid nad oma ligi olejatega säält Peeterhowi.  Need ulitsad, kust keiserlikud tõllad läbi läinud, olnud punnis rahwast tais, kes suurt külalist wägewa huraa öiskamisega teretanud.  (Peet. saksa seit.) Rootsi kuningas. Säält kirjutakse 4. Juulil: Eila oli Rootsi kuningas ka lühikene  aeg meie linnas, teda silmendamas ja waatamas ja selle järele siit jälle Krasnoje Selusse tagasi sõitis. Ohtv sõitnud tema laagrist mööda kus mango mehed teda kena mänguga edasi saatnud ja täna kõige laagris olewa wägede ülewaatamine. Peeterburgist, 8. Julil. Suur Majestät Rootsi kuningas, reisis eila öhto kello 8 Peeterhoowist  Kroonlinna, kuhu meie suur Majestät  Keisre Herra oma suurt kuningliku külalist saatis ja säält olla kuningas Oskar Rootsi wregat Laewaga..Wanadis" Stokholmi tagasi reisinud. Kroonlinnast. Kuninglikud wöerad. 235