Watame nüüd kord Prantsuse rigi feestpolise  terwise peale. Kui waene temma seestpoline  termis,. sedda meie siin kaugel ei woi koggoniste  ärraarwata, agga kes lähhemal, need sedda ka parrem teadwad ja ütlewad sedda õige waese ollewad. Sest asjast könneleb üks Jtalia seitung ja ütleb: Prantsuse soawäggedest,  kelle peale A m suur olli, ei ollemuud, kui paljad ründed järre! janud ja nendega ühhes  nende julgus, truus, issiennese ärrasalgagamine  :c. zc. on kõik kui prüggi unmk ühhes. Prantsuse söawäed ei olnud rahwaga ühhes, waid ollid nago issi seisuse rahwas, kes omma  tenistust, kui üks handwärker omma ammetid  ommas wärktoas teggi. Et Prantsuse söawäed Napoleoni lil. aeal iggas söas wöido kroniga ehhitud koeo läksid, sepärrast ollid nad nattuke upsakaks sanud ja mõtlesid, et se ikka nenda piddi minnema ja et wöit jälle nende pool piddi ollema; agga ennäh! tuul olli teise külge pöörnud ja wöido kroni Sakslaste  pähhä puhhuuud. Se kord on neil ühhe sure, wäggewa ja targa wastasega teggemist,  kes jubba lapse pölwest sadik söa kunsti õppinud ja peale selle on nende kindralid, praegusel aeal, need kõige targemad söa kunstis;  kuida wöis kül Prantslane lota nende peale wöimust sada? Endine ön ahwaldas neid kotto wälja ja teggi neid otse kui pimmedaks;  sedda ei wöinud nad uskuda, et nende assi ni pahhaks piddi minnema. Nüüd on nad sure häbbi sees ja katsuwad sealt wälja rübbeleda, agga midda ennam nad rübbelewad, sedda süggawamasse nad langemad ja ehk neil kül jubba silma ees seisab, et wöido samine wöimata, siiski ei holi nad sest, waid ähwardawad  wiimse mehheni wasto seista.' Wabbandada  ei woi sedda kegi: Sakslased on wöido mehhed ja sawad ka siis wöitma, kui ka kõik Prantsuse rahwas saksa wäggede wasto peaks minnema, sest ta tunneb ärra, et temma  nödder wäggi tuggewat waenlast ei jõua ärrawöita, ja saksa wäed ei te neile sedda wähhemadki waewa, kui waggusi seiswad. Prantsuse ma on wäggedest tühhi; üks ossa on Mets linnas sissepiratud ja teised ja need kõige parremad Parist linnas, sedda hoidmas,  et saksa wäed sedda omma kätte ei sa. Meie kardame agga, et enne kui need reM> mis. siin praego kirjutame, meie söbrade kätte sawad, Mets Hn langenud. on za woib ka olla, Paris otse nendasammokl» Wltte järrel anda, nenda kuida nad utlewad, on kül wägga kenna; agga kas jäeb neste weel pissutki lotust, ärrawöidetud maid ja llnnasi taggasi sada? ehk et keelda wöiwad, et rohkem ei sa wöetud? Paris kostab selle peale ja, Eüropa jälle ei. Mhhab Prantsuse rigiwallitsus södda eddasi  piddada, siis argo pango pahhaks, kui ta mitte üksi siin maid waid ka Ähwrika maal sawad mönned tükkid küljest ärrakukkuma»  Älfhiri maalt tullewad sounumed , et Tums sa Maltas rahwas mässama hakksnud ja mikspärrast nad sedda teinud? Ei üMegi mu parrast, kuid et Prantsuse keppi alt tahtwad  lahti sada» Pühha kirri ütleb ka: ..Hädda selle rigile, mis issiennesega ridus." Mässamine hakkanud lõuna hammiks poott Konstantini Makonnas peale ja mmna kui wolas wessi eddasi» - Parisis oy praego kõige surem teggtzmine ja ruttuline walmistamine sure ja wäggewa küllalise wasto. Nad on issi tedda wöeraks kutsunud, agga et ta nüüd jubba Partsi warrawate  tagga sisse laskmist otab, se olla neil wagga wastomeelt; nad sowiksid tedda tzige pehmema soo ja rabba sisse, kust ta iatgi ennam  wälja ei peaseks; agga teine ütleb: lete issi södda tahtnud, tulge wälja, kui mehhed  ollete." Prantslane lasseb ennesele ühhe Müratuma massina tehha, ja sellega lodab La kõik Sakslased Parisi linna alt ja kõigest Prantsuse rigist wälja tuppa tada; sepärrast, tahtwad Sakslased soja hingega kojo sshg, siis tehko agga et aegsaste eest ärra sawad, enne kui ta omma massinaga laskma hakkab! Se olla riista pu tül! Arrutumast paksust rauast tehtud pattari, kus kaks suurt kulide pritso ehk suurt-tükki, mis wöerakele mitraLlleuseniks  kutsutakse, nendega tahtwad nad wimast  Sakslast mahha laska. Selsammal pattareil  on auromassin, mis sedda ühhest teise weab. Sedda on nüüd Prantslases wälja möttelnud ja sellega lodawad waenlast ärrawöita.  Sesamma pattarei peab ni tuggew ollema, et waenlase suretükki ja pommi kulid ei pea jõudma Lemmale middagit pahhs Lehha. 338