ennam ülles ei sanud tõusta, ehk ollid jubba surno mähkmete sisse mähhitud, woi et jubba pusärgi kaan sind kattis ja matjad sind surno sea peale wisid. Et meie ello ürikene ja surm äkkiline, sepärraft anname iggaühhele, kellel ta naene ja lapsed armsad, ja kes neid sure puduse  ja hädda sisse ei tahha mahhajätta, sedda nöu, tänna agga mitte Home, ennast surnolaekasse  üllesanda, tulgo siis surm millal tahhes,  on ta ilmalikud asjad heas korras, egga prügi ta wiimsel tunnil ommakste parrast sure murrega siit ilmast minna. Ommalt maalt. Pernomaalt Koer hundi assemik. Üks W. walla mees käis hiljoti meie jures ja kaebas omma koera õnnetust, mis tal essimeste Septembri kuu päiwe sees sündinud. Ta üttes  omma koera, kelle kassukas iggapiddi wägga  hundi kassuka karma olnud, omma wennaga Tammiste ladale liggi läinud ollewad. Lada peal olla ta omma perremehhe wennast ärraeksinud  ja hakkanud sealt üksi koeo pole taggasi  tullema. Tee peal olla agga T. walla mehhed tedda näinud ja arwanuv hundi ollewad,  iggaüks, kellel püs olnud, tõmmanud sedda kätte ja hakkanud ta peale jahti teggema ja ajanud senni tagga künni nad tedda mahha lasknud. Rõõm olnud suur, hunt tappetud, nülgenud ka nahha seljast ärra ja pakkunud mõisa herrale müa, mis mõisa herra agga mitte põlle ostnud. Mehhed tonud nahha kõige körwadega linna ja winud silla kohto peale, kus neile kolm rubla pearahha wäljamaksetud. Mehhed pakkunud nahka podides müa, kellegi kaupmehhe hammas põlle agga peale hakkanud egga põlle lusti osta olnud, sest karw olnud nattuke sant, wimaks münud ühhe nahha parkiale  ärra, kui sure hinna eest, se põlle meil teada. Waene koer, kes sellepärrast, et hundiga  ühte karma kassukast otti kandnud, piddi omma ello temma assemel ka andma. Kõige ennam immeks panna on, et küttide silmad ni tuhmid olnud, et koera ja hundi wahhel põlle näinud wahhet tehha. Riast. Uu s elementar-kool. Latti seitung ..Mahj. wees." ütleb et Walga linnas 13. Augusti! Üks uus elementar-kool assutuv, kus semenari-kooli poisid peawad öppetama ja nenda öppetamist õppima. Selle praego nimmetud  koli Üllem on üks wäljama koolmeister ja vppetus mis seal antakse, on saksakele. Kolilapsa  selle koli tarbeks, olla kaunis rohkeste üttesandmas käidud. Koolmeistrite seminari, on sel suwwel, 19 uut kaswandiko wastowöetud.  Sesamma seitung könneleb ka Wändra tummade kolist ja ütleb, et seal praego 7 poisja  5. tüttarlast öppetuse al olla. Selle koli koolmeister Z. Eglon, olnud se aasta wie kaswandikuga Walga linnas, sinodi peal näitamas,  mis selle koli kaswandikud õppinud; ja kuida kuulda, on sinod, laste õppimisega rahhul olnud. Peame agga pöllastades sia jure lissama, et asjust, mis tõeste rahwa kassuks, nago praego se tummade kool, kus ommetige meie õnnetumad lapsed, selle koolmeistri ärraarwamata  sure waewa läbbi kõik kolitamine on raske, agga issiärranis tummade öppetamine, olgo räkimata, luggemist, kirjutamist, rehkendamist,  piible luggusid, ja mis wee! muud öppiwad, eesti rahwa aea lehtedes ei rakita; se on meil üsna arrosamata, mikspärrast sedda ni lukku ja riwi tagga hoietakse, et kegi sest ei pea kuulda sama. Issiärranis õlleks sedda meie arwates sepärrast tarwis, et rahwas sest ka middagi kuleb, et sedda rõõmsamalt andid selle koli tarbeks annaksid ja se kool surendud wöiks sada, sest egga kurdi ja keletuma lastest weel ei peaks pudus ollema. Zummal andko meie armsa tummade koolmeistrile kallist termist ja pikkalist ning kannatliko meelt, sedda ärraräkimata  rasket tööd, mis ta omma öllade peale wötnud, truiste eddasi tehha ja önnistago  Jummal temma tööd rohkeste omma pühha nimme auuks ja õnnetuma laste ning nende wannemate kassuks! Kuramaalt. Se aastasest wilja sagi  st, kirjutakse 6. Septembril öhto polisest Kuramaalt:  Se aasta annab rukkis kassinam wälja, kui mödaläinud aastal, agga raskuse polest käib ta mödaläinud aastasest rukkist möda kalub 120 —126 naela. A. moifa peal peab wäljama suur rukkis 135 naela kaluma, 319