tlus, keda ärasalgajaks nimetatud; tema olla tahtnud pagana usku omas riigis jälle ülemaks  ja pea usuks teha, aga asi ei ole korda läinud, ehk ta kül ise pagana preestriks heitnud  ja ebajumalate altarite peal lssmi ohwerdanud;  sellega olla ta püüdnud ristiusku rahwa meelest alwaks teha, et ta nende poolt olnud, kes wale öppetust oppetanud. Ta olla tahtnud Jeesuse sõna tühjaks teha ja wötnud nõu Jerusalemma tempelt jälle ülesehitada; aga selle taga ei olnud midagit ja tema kius ei wöinud ristiusule midagit paha teha. Julianus  ei walitsenud mitte kahte aastat, ta saanud ühes sõas, mis temal Persia rahwaga oli mahalastud, ja tema wiimased sõnad olnud  Jeesuse poole hüütud: ..Kalilea mees, siiski sa oled wöitnud." 30 aastat pärast teda. walitses keiser Teodosius, keda suureks keisriks nimetatud, seda riiki; tema olla kõige Rooma riigi sees pagana usku köwaste ärakeelnud.  Ka teistes riikides on ristiusk juba wöimust saanud, niihästi Ahwrikas, Abissinimaal  kui ka Asiamaal Armenia, Persia ja Arabiamaal. Tulema kord edasi. Omalt maalt. Pernust. Magasinidest. Selle üle on Eesti Postimees omal aeal pitkalt kõnelenud  ja asja igapidi selgendada püüdnud, kumb parem on, kas wilja magasinides hoida, ehk seda rahaks teha ja raha intressi paale panna ja arwas seda wiimast paremaks, mis ka meie mõtte on; sest wili magasinides, on üks surnud kaptal; ta on siis wäga hea, kui wilja ikkalduse aasta on, sest siis woib säält laenata,  mis aga sügise kohe peab tagasi kasutatud  saama, muido ei ole temast jälle kasu, aga on õnnistatud aastad, siis seisab wili aitas ja kui wanaks jääb, peawad taloperemehed,  seda ue wilja wasto ümberwahetama, eks ole see aeg, mis seda edasi ja tagasi wedades  saab ärawiidetud, selge peremehe kahjo, sest aeg on raha. On aga wili müüdud ja raha intressi pääle pantud, siis kaswab see iga aasta suuremaks ja tuleb siis üks nälja aasta, ja peremehe oma tasku ei ulata nii kaugele, tarwitawat wilja osta, siis woib ta sest rahast laenata ja oma asjo toemetada. Kuida Moskwa -seitung praego kõneleda teab, olla riigiwalitsus nüüd seda asja oma kaluda ja läbi katsuda wotnud, kumb kasulikum peaks olema, kas siin Balti kubermangudes wilja magasinides hoida, ehk seda rahaks teha ja intressi paale panna. Kumb siis riigiwalitsus parem saab leidma, see saab siis ka sündima, ja peab ka wiibimata täidetud saama. Riast. Hullust keerdest. Koerde hulluks  jäämine on meie linnas wäga suurt muret  ja kurwastust teinud, ja sest töbest kirjutakse  Berlini seitungi läbi ja näidatakse, mis säälatse elajate tohtrite koolis juba aastade kaupa ärakatsutud ja leitud ka seda wäärt olewad,  teistele tääda anda, mis ka meile wist kasulik ja tähelpanemise wäärt saab olema. Pange siis tähele: 1) Ei tule see tõbi koeradele mitte ükspäinis  sui suure palamusega ehk talisel aeal, kange külmaga, nagu mõned inimesed seda usuwad, maid igal aasta aeal ja nimelt, kas ühe asja läbi, mis meie meel ei tunne, ehk et see tõbi ühe hullu koera hammustamise läbi hakkanud. Wiimasel kombe! woib see igal aeal hakkata. 2) Mitte ei ole tõsi, nago mõned ütlewad, et emased ja ruunatud koerad, ei pea mitte hulluks jääma, kui nad hullust koerast saamad hammustatud. Nähtud asjad öppetawad ja tunnistawad üsna selgeste, et see tühi lori on, maid kui üks hulluks jäänud koer neid hammustab, nad otse niisamma hulluks  jaamad, kui teised; see ei kaitse neid siis mitte. 3) Immeks tuleb panna, et innimesed, kes hullu koera hammustamise läbi hulluks jäänud, wet kardawad, aga koerde juures ei ole see mitte nenda, neist woib öölda: ükski hul koer ei karda wet. Jooma janu on neil wähem, kui terme koerdel, aga kui janu tunnewad,  siis lakkuwad, kas wet, piima ehk muud wedeliko ja ka seda on olnud, et mõned hullud  koerad jõgedest läbi ojuwad. 4) Kes seda üttelda teab, et hullu koera suu mahutab, see waletab; sest enamiste näewad hullud koerad oma suu juurest otse niisamma sugused wälja, kui terwed koerad; nende juures, kelle lõua pärad nõdremaks jäänud, jäeb suu nattuke 187