Saksa ja Prantsuse söa raamatul ei arwa tõeste sündinud lugud fees olewad, mis ometi ümber  pöördut wiisil tõeks jääb. Hm, marka mees! Ta saeb kaks raamatud teine teise körwa, ja nimmetab wiimast esimese „kingapoisiks." Nüüd peab mõnel raamatul jalad all olema ja kingad otsas!! Kes on enne seda kuulnud, et raamatul ka kingad jalgas? Üks niisugune lapsik mõte, mis mehe sees ärkand, oleks woinud kül parem unustuse rappo ilma awaldamata, hingama jääda. Weel küsib kirja saatja: ..Mis peab üks nisuggune  kaardist teadma, kellel aealehhed tundmata  asi on?" On issienesest weider küsimine. Kui nii paljukeisi kaardi tundjaid, kellel aealehed tutwad, siis on nende hulk koguni pisuke;  sest siis näha, et Tal rahwa ustest pea midagi tundmist ei ole ja seepärrast Ta kirjalik seletus tema mõistusega proprotsionis seisab. Waata wend, nüüdse! ajal käiwad kõik küla Jussid koolis, rikkad kui waesed ja saal saab neile öppetatud ka «geograafiat" ja tema kaksik  wenda kaardi tundma; issienesest mõista, ei ole neil kõigil mitte, woimalik, waesuse pärast,  aealehti pidada, ja ometi tunnewad naad kaardi. Kuida wiisi aealeht kaardi tundjaks teeb, jääb kirjasaatja oma seletada. Siis ta pahandab weel, et raamatu kirjutaja  Prantsuse nimed just pookstawi pääl öigeste  kirjutanud, ja ometige nenda kirjutama  ta pidi, muido oleks töö polik olnud. Pane nüüd pime pimedad eest wedama, eks nad lange mõlemad auko. Ja mis weel kirjasaatjal wastu meelt näitab  olewad, on see, et raamatu eespool platsi sündinud asjade juttustamisega ära raiskanud j. n. e. On ta wist Egiptuse pimedusest haa? watud saanud, muidu ta oleks aru saanud, et raamat otsast otsani just sündinud asjadest jutlustab.  Lõppeks tuletan meele, et tarwis enne mõtteida  ja pärast rääkida, see läbi siis mitmed ligimese teutused maha jääwad. M. F. Tühja läinud hobbuse wargus. Kõik ettewötmised ei lähhä iggakord õnneks, waid mõnned lähhäwad seast ka tühja. Pöllomees  Harrid holega pöldo ja külmab lotuse peale wilja mahha; üks aasta saab rohket lei- kust, teine aasta Maldab willi ärra ja kõik temma lokus lähhäb tühja. Otse nendasammoti  ei woi ka kõik hobbuse wargused õnneks minna, monned seast lähhäwad ka tühja. S. walla talloperremees K. Ä. käis hiljoti meie jures ja juttustas, kuidas hea söbber temma õuest üht hobbuft olla warrastanud, sanud agga, kui umbes paar kümmekond wersta olli arra sõitnud, kinniwöetud. Assi olnud nenda: Ta ellada sure maantee äres. Ühhel hommikul leidnud  ta ühhe omma hobbuse ja sauniko wankre ning riistad õuest kaddunud ollewad, jäljed tunnistanud  ka kohhe, kuhhu pole hobbune läinud; ta karranud warsi teise hobbuse selga ja ruttanud  järrele, kui J. mõisa kõrtsi sanud, mis ka postmaantee äres, sealt leidnud hea sõbra omma hobbusega eest; hiir olnud jubba lõksus;  kõrtsmik olnud aggar mees, sanud hiri kätte. Hobbuse warras olla õse na kello kahhe woi kolme aeal senna tulnud, ajanud körtsmiko maast ülles, ta tahta omma hobbusele  kaks kärnitset kaero osta, tal olla rut tagga, sest ta olla podrätshik, kelle al paljo töömehhi Lättimaal töös olla, ning küssinud körtsmiko käest, kust tee Ruhja pole minna, se olla körtsmiko  silmad lahti kiskunud, et ta arwanud, mis podrätshik ta olla ja küssinud ta käest, kas ta sedda hobbust mitte ei tahta ärramüa. Mees olnud ka warsi walmis, küssinud 30 rubla kõige wankrega ühhes ja wimaks jätnud 15 rublaga, kaup tehtud ja läinud tuppa, et rahha wälja maksa, agga toas pandud mehhike puri kust hobbuse perremees tedda ka eest leidnud. J. walla wallitsus pannud mehhele käed selja tahha, toapoisid liggi ja saatnud Perno; kuidas  ta kässi pärrast käinud, potte meil mitte teada. Hobbuse perremees küssinud, miks ta mitte neist parrcmatest hobbustest üht põlle wötnud, mis peale ta wastanud: need raiped ei andnud kätte. Nenda lähhäb siis mönni töö wahhest seast tühja. Ilmadest. Testama söbber kirjutab: Meie se aastane sui ja talwe wöitlewad wägga kangeste, üks ei tahha teisele maad anda, mis läbbi siis ka hirmsad tormid ja marrud ettetullewad  ja merre äärtsis mais rohkem tunda on. Näddalal, enne Kadri päewa, olli ennamiste  igga pääw walli tuul, agga neljapaewal  32. Nowembril, wasto õhtud, laks ta pär- 400