Perno Postimees ehk Näddalileht M M. t«7S I«nes neljapäew 5. Oktobril.^ aasta. SeS lehheS seisab Lõuna Arabiamaa würstid ja Printsid. Ommalt maalt: Pernust: Kolidest. Riast: Õnnetustest ja mõrtsuka töödest. Õnnetustest. Wanna wärki pabberrabhade ümberwahbetamisest. Narwast: Krähnholmi töõrahwa tüllist. Peterburgist: Wee upputusest. Torm ja rahhe saddo. Jmmewad lapsed, kaswatamise  maeas. Kiewist: Rumi pudus. Wöeralt maalt: Saksamalt: Pilwed tõusmas. Jtaliamaalt: Õerumised.  Hispaniamaalt: Karlistlased. Lahhing. Portugalimaalt: Pahha nõu tühja läinud. Asiamaalt: Söa juttust. Uemad sönnumed. Lõuna Arabiamaa würstid ja printsid. I» Ülle kõige lõuna Arabiamaa ei olle parremat  kohta, kus tähhelepannemisema wäärt mehhi leida õlleks, kui Adenis; sea! on Inglismaa  sured kiwwikantsid, mis need kõige kindlamad  ja tarwilikumad ülle kõige sure Ara di a poo! sare. Üksikult, aina üksi sure liwa merrede  läbbi, sure Arabiamaa külge seutud, olli Aden enne ka omma ollemise polest, kui üks üllesamata kaljo-mäe kindlus, mis surest maast lahhutud. Parrised werrised waenud wallitsesid  sure maa ja nende assunikude wahhel; agga nüüd uemal aeal on assi koggoni teiseks läinud ja sedda on Inglise tark politik kõik teinud ja õnnelikult ümbermuutnud. Rahhul selle Jummalast lodud saddamaga, mis se ainus  kõiges Arabia merres, näggid Inglased ärra, et se läbbi assi paljo parremaks lähhäb, kui omma assuniko süggawase sure maa sisse laiendawad. Kui se Amblastele selgeks sai, hakkasid nemmad ühhe koggoniste teise silmaga Inglise ommandiko peale watama. Nende kaupmehhed hakkasid Adeni kauba turrul käima  ja teatasid sealt immeliko asjo kauba ajamisest  kojo, kuida seni kergeste minna ja kui suurt kasso se sata, et Jnglastega läbbi käiwad  ja nendega sõbralikult kauplewad. Aega möda tullid ka Arabia Sultanid, teggid assunikudega  kauba ajamise leppingut ja mõistsid sedda wagga kassulikult tehha. Inglise politika tarkus, sai issiärranis ses awwalikuks, et nemmad iggaühhele, ka selle kõige wähhema kauplejale, kassuliko rumi andsid,  mis neid ennam nende külge siddus, kui kegi söbruse wanne sedda õlleks tehha jõudnud. Jgga Sultanile andsid nemmad sedda lubbamist,  aastas üht nimmetud summat maksa, üks wähhem, teine rohkem, iggaühhele agga temma kodduse arwamise järrele kaunis hea summake, mis Inglaste melest üks weike assi olli; sest sadik on need würstid kõige suremaks  Inglaste sõbraks sanud. Kui se sõbrus ka mitte süddamelik ja tössine ei peaks ollema, siiski näitab se ommetige pealt, otse kui õlleks  se nenda. Sultanid hoidwad ni hästi seest kui wäljaspolist rahho, awwitawad et