maal siin ja seal Webruari ku wimaste päewade  sees mawärrisemist olnud, mis maead wärrisema ja wabbisema pannud. 23. Webruari  l parrast lõunat, enne kello nelja, on Züringis  ja nendasammoti ka Berlinis sedda olnud.  Peale kello nelja olla siit ja sealt politsei  peale teadust antud, et maead wabbisenud ja rahwas hirmuga wälja pöggenenud. Se mawärrisemine läinud löuna-öhto pöolt pöhjahommiko  pole, Potsdameri - ja Königgrätsi ulitsat möda eddasi, Wessiwärrawa pole künni  Äleksandrine ulitsast sadik, kus maeade wabbinat ja möublite likumist kuuldud. Ka Halles olnud otse selsammal aeal kaunis wallidat  mawärrisemist tuntud. Üks wäljama seitung könneleb: ..Mawärrisemist on, kuida siit ja sealt sönnumid sadetud, ühhel ja selsammal  päewal ja tunnil kõige põhja- ja kesk- Saksama olnud." Et seal ka maead wigga sanud, sedda ei olle otse kuulda, agga et rahwas  kohkunud, on jubba issiennesest mõista. Grwurtist. Tullekahjust. Sealt kirjutakse  24. Webruaril nenda: Häddast olli meie linna rahwas mawärrisemise kohkumisest . mis eila öhto olli, jälle nago terweks sanud, se on: et jälle ilma kartuseta ollid, kui korraga  tulle kel neid jälle neste kohhutas ja toast wälja kutsus; Lutteruse maea kus ta aastast  1505 —5508 kui munk kloostris paastus, sees ellas, olnud lama tulles, mis ka mani mahha pöllenud ja sellega ühhes mönned kallid  mällestuse wäärt asjad. Se pibel, kuhhu Lutterus omma käega tähhendusi lehhe ärede peale kirjutanud ja paljo muid käe-kirjasi oige usso ülleöwötmise aeast, ka üks wöeraste ramat,  kuhhu Shiller, Göthe, Aleksander von Humbold ja kunningana Luise ning kunningas Pridrik Willem iil. omma käega sisse ollid kirjutanud, jänud sisse. Selle maeaga ühhes on ka wee! ärra pöllenud waestelaste maea museum ja Bellermanni museum ja nendega ühhes wägga paljo kallid asjo, mis ennam kellegi hinna eest kohhegilt sada ei olle ja nende seas ka nimmelt üks wägga kallis kuld tähtedega  pibel mis sure waewaga roöwle Napoleoni  I küünde wahhelt weel kätte sadud. Wannad 1266 aast. ehhitud Augustini kloostre paksud mürid kelle wärrawast Martin Lutter kui 2 l 3/4 aastane kerjaja munk 17. Augustil  1505 sisse läinud, seiswad weel püsti, agga sissikond on seest puhha ärra pöllenud. Kõik selgemad teadused puduwad alles, sepärrast  siis ka teadmata kust tulli lahti läinud. Renda on nüüd need wannad ja kallid mällestuse  wääöt asjad ma pealt kaddunud, kellest  tullewa pölwe rahwas middagi ennam ei tea. Aeg lõppetab kõik ommal aeal. Hispaniamaalt. Tõelikud asjad. Sönnumed, mis Hispaniamaalt tullewad, näitama  d wägga tõelikud ollewad, kus ennam nalja nattukest jures põlle. Üks Wiinlane kirjutab  Karlsruhe seitungi läbbi, et Austria plaggu laew olla ärralainud ja peab nüüd Hispania randa kaitsmas ollema; teised laewad  peawad ka sellesamma asja tarbeks takka järrele minnema, et kui tarwis, siis kohhe kaepärrast  olleksid. Italia poolt peab ka üks jaggo söa laewo senna minnema, Hispania kunningast ja sedda rahwast kaitsma, kes kunninga  poolt, et neile middagist üllekohhut ei saaks tehtud. Ka Madritist kirjutakse, et nalja ennam ei pea ollema. Se riik tahhab üsna wäggise issiennesega rido minna. Uemad sõnnumed. Peruust, 21. Märtsil. Möda läinud pühhapäewal, 19. Märtsil olli meil imme soe ilm, kradi klaas näitas päewa marjus 11 krabi, öhto pole poris tuul ennam lobe pole ja siis läks kohhe willumaks; tänna puhhub winget hommiko tuult, mis sunnib jälle kassukast selga pannema. Meie jöggi on omma seisuse polest  tännaseks hoomseks. Politsei laskis lauad peale panna, et jalla rahwas julgemalt woib ülle minna; muido waggune assi. Peterbu rgist, ..Wallitsuse teadaandja" könneleb, et Würtembergi kunningas 13. selle ku päewal Peterburgist wäljamale sõitnud ja meie suur ja armoline Keiserina omma tütre Suurwürstina Maria Aleksandrownaga  14. Krimmi särele reisinud. Peterburgist. Seitungid teadwadjutlustada,  et ühhe ramato trükkis selli abbikasa ni õnnelik olnud, mödaläinud 1. Märtsil, sedda suurt wöito 200 tuhhat rubla wöita. Ta olla enne ühhe lotteri pealt üht höbbe tee- 104