tuntud, kes ka warsi rahwast nende peale össitanud;  mollemad Sakslased fanud häddaga ühte podi marjule, ja rahwas janud poe ette kokko, neid walwama. Allam pürjermeister olla senna läinud ja katsunud neid waigistada ja koost ärraajada, agga kõik olnud asjata; söamehhed piddand appi tullema, neid ulitsailt ärraajama. Mollemad Sakslased olla siis ni paljo mahti sanud, et woinud worimehhe tõlda hüppata; rahwa hulk ajanud neid agga  tagga ja olla kimmidega takka järrele ja körwast wissanud, mis läbbi öppetaja, wassak silma pealt hawatud sanud. Hädda waewaga ollid nad linna wärrast wälja sanud, kui ka se kohhe nende tagga kinni pantud; agga allewil ei olle nende luggu suggugi parrem olnud, seal olla uus seltskond jälle neid tagga ajanud  ja sisse pirinud, kuhhu jälle söamehhed piddand appi minnema. - Hirmus töö. Hirmsamat ja kolledamat  tööd ei woi maa peal ennam tehtud sada, kui se, kellest siin allamal tahhame könneleda.  Üks naesterahwas, nimmega Parnal, istub praego Plümontis mangi hones ja otab omma hirmsa töö palka; ta olla omma last ärratapnud ja siis kahhekümneks tükkis katki raiunud, mis temma, et sedda kurja tööd teiste eest marjul hoida ja et kegi sest ei peaks teada sama, muist ärrapölletanud, muist ärrakeetnud,  muist mette- ja muist maantee peale mahha wissanud. Agga otse seläbbi olla ta just nenda teinud, et assi warsi üllestöusnud. Naburi rahmas olla sedda hirmust haiso tundnud  ja selle haiso peale watama läinud, mis assi se olla, mis seal haiseda ja ennäh! seal leitud auus emmake omma lapse lihha paea jurest. Muidogi teada, olli ta sealt kohhe kätte antud. Mönnesuggused sönnumed. Kreutsburgist. Must karru. Sealt kirjutakse 21. Septembril: Mödaläinud päiwil on üks suur must karru, kes seal mõisa metsas asset piddanud, ärratappetud sanud. Wanna päts olla enne sedda weel omma rammo näidanud  ning sealt ühhest tallust üht lehma mitto sadda samma emal ollewa metsa kandnud. egga sest holinud, et tedda püssidega takka lastud ja rahwas suurt karra teinud. Se olnud öhto kui lehma ärrawinud ja kokko tulnud küttid olla lehma rässadikust leidnud, agga wanna päts, kes üht reit olli kasa wötnud,  polnud kussagilt leida ja aeg olli jubba hilline sepärrast ei maksnud tedda otsida. Agga se olli jubba ette arwata, et ta ösi saab taggasi  tullema omma söma iösaldust täitma, sepärrast  olla nad senna punus rauad wälja ja senna ümberringi selle arru peale püssid üllespannud,  mis raudadega ühhes olnud, et kui ta raudi ligutab, püssid lahti lähhäwad ning tedda kappawad. Kuida arwatud nenda olnud  ka; wanna päts tulnud toidust wötma ja kui rauadesse olli putunud, olla püs lahti ning kuul temma peast läbbi läinud ja wanna päts olli teise! hommikul warrastud lehma körwaö pikkali maas. Kauba hinnad. v-linno, perkpund rubla. Hoows-0-linno> perkpund „ Kroon-linnaseenined, kui puhtad..... „ Nissud, setwert ' „ Rukkid, kui head 9 „ Odrad, kui nendasamma 7 Kaerad „ Hea wöi maksab leisik „ Kartuhwlid üks wak 69 kopp. Punnane sool 840 „ Walge sool 7 rubla. Heringad makswad püt 15 „ Wäiksed heringad 11 „ Räimed makswad 10 „ Kiwwi söed püt 175 kopp. Raua leisik maksab 130 „ Tubbaka leisik maksab 200 „ Muidogi teada, on need hinnad keige parrema kaubade eest. 331 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) EL Jäärja walla kohtomaea tullewa sui kimmist ehhitud saab se ehhirus on taksiritud 700 rubla peale, ja saab 31. Oktobril s. a., enne lõunat kello 12 allama ehhituse hinna wötjatele Jäärja mõisas wallakohto ees, wäljapakkutud, kes sedda ehhitust  omma peale wötta tahtwad, tulgo nimmetud aeal kaupa teggema, ehhituse plan ja tingimised  wöib 10. Oktobrist s. a. Körwi tallus tallitaja jures igga päew nähHa ja teada sada. Jäärjas, 18. Septembril 1873. Tallitaja abbi: P. Kartau, i