peal, mis Hispania rigiwallitsuse parralt, kaswawad  ka köiksuggu illusad ja tarwilised puud, nenda kui: wigi-puu, risi tangud, suhkro pilliroog  , kohwi- ja sinnikiwwi-puu, puuwillad ja tubbakas. Tuttaw assi on, st 353 aasta eest, se on aastal 1521, üks kulus merremees, nimmega Magellan, on ühhe nende sarede peal ärratappetud; parremad ei olle sealt praegugi kuulda; nende ellu luggu on pimme ja rop. Wilippinide, kui ka teiste, seal ümberkaudo  ollewa saarede peal ellad muist Malaii  suggu rahwas ja muist Nigritodid ehk Papuad, mustad wähhikese kaswuga innimesed;  sedda kidetakse neist, et nemmad olla tublid merremehhed ja laewade risujad. Kesk nende saarede wahhel, kellest siamale olleme könnelenud, on suur Borneo saar, mis üks neist kõige suremaist saaredest maa peal. Selle saare põhja põline mäggine äär on praego alles üsna tundmata. Kuida kidetakse, peawad ilmad seal wägga terwise kossutawad ollema. Lõuna poolne ossa sest saarest on Hollandi wallitsuse parralt; agga meie maa rahwas, ei pea seal sigginema, sest et pahhad haigused, mis pallawad ilmad sure soode ja rabbade läbbi siggitawad, nago: köhho-többi, jooksja-többi, wee-többi ja soe-többi, innimesi tappawad ja nüüd wimasel aeal on ka koleratöbbi  ennesele seal asset wötnud. Selle polest  on ellu seal õige waene. Agga mis otsib  siis Hollandi rahwas senna? Mis muud, kui ajawad rahha ja rikkust tagga. Ka segi saar on rikkas omma annete polest, seal ep olle ei ühhestki asjast, mis innimese ellu üllespiddamine  tarwitab, pudu; kõik kaswab seal wägga rohkeste. Znnimesed seal saare peal on muist Malaiide ja muist Dajakide suggust; ehk nemmad kül teine teisest suggust, on nemmad omma roppu elluwiside polest ommetige  üks ja sesamma. Dajakid on tuggewa kaswuga täied metsinnimesed, kes pea üsna allasti käiwad. Naesed on nende pärris orjad,  kes nende pöllotööd, ni pissut ehk paljo, kui nad sedda tewad, ärrateggewad; mehhed käiwad jahhe peal ja röwiwad ning risuwad ni paljo kui kätte sawad; nemmad armastawad ka heamelega innimese lihha süa. Sellel on rahwa ees kõige surem au, kes röwimas käinud  ja kõige rohkem innimese päid koju to- nud; ükski mees ei sa naest, kui tal mitte mönned innimese pead ei olle ette näidata, mis ta otsast ärraleiganud. Need kes abbiellus, ellawad wägga kaösinaste ja puhhaste; agga nored innimesed, selle wasto wägga roppus ellus; rop ellu on, kui soja-többi selle rahwa jures. Zssienneste wahhel piddawad nemmad saggedaste söddasid ja taplust, kus jures paljo innimesi tappetakse, mis läbbi siis ka Borneo saare rahwa hulk ennam wähheneb, kui kasival).  Dajaki rahwa usk on jälle pärris pimme paggana usk; nemmad ei tea muud, kui kardawad kurje waimusi; neid katsuwad nemmad kõige sugguse hirmsa teggudega melitada,  neile piddawad nemmad ka aastas mitto pühha ja kõige üllem ja kallim on nende surnute pühha, sedda pühhitsewad nemmad seitse päewa järge möda. Dajakide körwas, hommiko pool ellawad Buggid, need on Malaiide suggu ja Muhamedi usko. Se rahwas on üks wägga waliida süddamega rahwas; Eüropa maa innimesi wihkawad nemmad  wägga, egga woi silma otsas sallida; kus nad keddagit kätte sawad, selle ellu küünalt  puhhuwad nad kohhe wälja. Jubba ammugi hakkas Hollandi rahwas sedda saart ennese kätte kiskuma ja omma wallitsuse pirisid  laiemale ajama, agga aastal 1859 ollid , pagganad nõuks wötnud, neid kõiki ärratappa ja nenda nende wallitsust sealt kaotada, agga sest ei tulnud middagit muud wälja, kui et Hollandi wäggi sanud suremaks tehtud. Borneo  saare körwas on weel üks saar, nimmega Selebes, se on wägga mäggine ja seal peal ellab kolm suggu rahwast. Makassarenid ja need on Malaiide suggu, näo polest wägga rummalad ja ussu polest Muhamedi jüngrid ning ammeti polest julged merre-rööwlid. Teised  on Buggid ja nimmelt sellesamma rahwa suggu, mis Borneoli saare peal ellab ja kolmandad  Turassad; need on Dajakkide lihhast  ja werrest, se on: nende suggust ja seltsist,  ka omma köwwa süddame ja pahha ellowiside  polest. Nenda on nüüd India-, Australia- ja Hinamaa  wahheliste saarede luggu: Jummala loduse, illu ja annete rikkuse polest on nad paradisi  sarnatsed, agga innimeste roppu ellu ja pattude polest pärriö pörgo sarnane. Middq 354