kolme Msl/ kaki LlVsdia lossi, psals sanud. - !,. Samarast» Wil ja sagiK» W«ne seitung  „Golos" mis/ .w lssi..Samara kubhsrmango seitMgist wötnud, et seas kubbfrmangus  ss aas-ta.wägga --rohke... Vilja saak olnud. Kõige wannemad.innimesed-ei mälleta ühtsesuggust rohket wilja saki seal näinud, ollewahz..  -. JlWad. olnud Augusti kuulja Ssptsmbrl  ku hakkatuses wägga korralised ja wllja kassule Mmalikud» Ütlewad ühhs tessätim maa peal 70 künni iM ja mõnnes kohtas, künni 200 puda nisso sanud ollewad. Se õlleks meis rehnungi järrele peale 60 wakka, kolme wakkamaa pöllo pealt» Wõeralt maalt. -.BeMni Wnas Ma ennamiste  igga pääw nahha, et hawatud soldatid  uhke töllade sees möda linna ühhest ulitsast teise söidawad, kus rahwas pea woib möttelda, et need haWatud wtst  lähhemad  suggulased, kellel hobbused ja tõllad om- Mast käest. Ugga se ei slle koggomsts nenda, Oaid need waesed Hawawd, ön Mk mehhed, kedda rikkam rahwas nimmetud makso eest allama rahwa hotele andnud, et nende eest pearoad Hoolt;a murret kandma, mis Nad M wägga truiste täitwad, ja neid terwise parxandamise  parrast nenda ümbersöita lassewad. Berlinist kirjutakse 3. Oktobril (21. Septembril.)  Wallitsuse teadandja" awwaldab üht kjrja, mis Zules Favre krahw Bismarkile Krjutanud, kus sees ta praeguse Prantsuse Wallitsuse nimmel pallub esmalt sebda enne teadaanda, kui nad ühhe linna peale laskma hakkawNd ja teiftM sedda lubba üks kord näddalas kirjast arrasata. Laskmise teadaandmist  olla krahw Äismark sõa seaduse peale töetades, mitte lubbada wöinud. Kui ta lahtiste kirjade saatmine rigi wallitsuse liikmM  kätte, kus middagi sees ei seisa , mis föaseädus e wasto on, lubbatakse, siiski ei pea temma nende srwamist, kes sisse piritud linna seestpokist ollemist toimetawad ja sedda ehk teist kõige parremaks piddawad, iggakord wöimalikM arwama , sest, et sttewöetvd nöu saggedKöte ruttust ümbsxmudetMsaab. - _ Königsbergist ja Lübekkist antakse Aamm meestele teada, et merre märgid jälle wglja ja tulle pagid pöllema pandud ja nad nüW julgeste sõita wöiwad, sgga karta põlle, et tee pealt ärraeksiwad. i- BeMMstK 5. Oktobril. Ilma katte ja jalge ligutamata ei woi kegi seista, issiarrams km kibbe töö aeg käes, nago luggo prsegp Sakslastega on;. seal peab iggamees haggäx ollema, muido ei woi ta eddasi sada. Strassburgi  linna ümber seisis arroto wäM, mW linna kinni hoidis ja tuld andis, kui sedda tai- Ois olli." Se läbbi, et Strassburg innast Sakslaste kätte ärraandis, jäid söäwaed töH lahti; sest üks pissuke wäggi pandi sedda linna Hoidma; teised piddid muiale ammetisse mihnema.  Warsi olla neile käsk antud pealmist Elsassi-Mühlhausenigä ja Kolmari sisse pirida ja Belforti, Shlettstadti ja Breisahi, olgo kas sisse pirida ehk ärrawötta. Peale sedda, kui nad käsko, mis praego ollid sanud, on ärrataitnud,  ei wötta se suurt aega, Prantsuse rigi keskpaika pole minna, kus weel tööd küllalt.  Prantslased kidawad udest wäggedest, mis ütlewad pea kokko tullewad; agga selle wasto ütlewad Sakslased: Minne sa öhtowoi  hommiko pole, kussagil ei olls udest wäggedest  põrmugi nähha; sepärrast on siis ar'wata,  et se üks tühhi kitus on, misga ennast surustawad ja Sakslasi kohhutada tahtwad. Sakslased ei olls agga kellegi jänneseh, kes nende eest jooksma pannewad. Kuida luggu soa platsis, sest könneleb üks wäljama seitung nenda: ..Saksama söawaed  laotawad ennast Ppantsuse maal ikka laiemale, ilma et nad kussagil üht töeliko was- Loseismist leiaksid, se on: et Prantsuse wäed neil ees õlleks ja kelaks eddasi minuemast. Wäed, mis Parisi linna ümber, sedda wangis hoidmas, läkkitawad aeg sealt mönned wäggede  jaud, senna ümberkaudo lõuna ja öhto pole makonnadesse watama, kuida luggu seal lähhäb ja kas middagit üdist leiawad. Zubba olla Saksama wäggede ots , künni Orleansist jadik ja ka meel kaugemale wenninud ja otse nendasammM ka õhto ja põhja öhto pole. 325