ja otse nendasamma ka meesterahwas, siis nelja esimese rangklassi meeste- ja naesterahwas  ja siis ka kaardi wäe Stabs- ja ülemad ohwitserid. Jumala rahu sees hingama Suurwürsti surnud kehake peab 7. Märtsil, õhtu kellu pool üheksa Peeter Pauli kirikus wiidud saama. Suur kuninglik kõrgus Meklenburgi-Shwerini  Suurhertsog Pridrik Prants, suure keiserlike»  kõrguse, maga suure kurwastuse sisse langenud Suurwürstina Marie Pawlowna isa, saab hoome homiko Peeterburgi tulema. Suure Majestäti, kõige kõrgema lossis olewad  wie esimese rangklassis on kästud 4. Märtsist  nelja nädala peale leina riided selga panna ja sääduslikult kanda. Kui palju wiimased söad maksnud.  Kui palju need söad, mis wiimase mööda läinud 20 aasta sees olnud, inimesi ja raha maksma tulnud, sest teab kauba seitung  meile järgmesi sõnumid tua. Krimmi sõda on maksnud 784,991 inimest ja millardenit pranki raha. Jtalia sõda 1859 aastast maksis 45,999 inimest ja  millardenit  pranki. Shleswig-Holsteini sõda maksis  3599 inimest ja 189 miljoni pranki. Saksa- Äustria sõda aastal 1866 maksis 45,999 inimest  ja 1659 miljoni pranki. Amerika kodune  sõda 1862 künni 1865 maksis 899,999 inimest ja 35 millardenit pranki. Saksa- Prantsuse sõda maksis 64,899 inimest. Nenda on siis need kuus sõda 1,743,381 inimest magama pannud. Orelist. Kaks söameest, kes Krimmi söa aeal ärakadusiwad ja nüüd juba peale kakskümmend aastat, arwati surnud olewad, on, kuida ..Golos" sest teab juttustada, möödaläinud  päiwil oma maale tagasi tulnud, see on: Oreli kubermangu Korowenskoje külasse  ja türgi mundris ning abeme noaga paljaks aetud peadega. Nad olla Krimmi söas türgi mangi sattunud ja künni see aastani  sääl mägedikus mangi töös olnud ja wiimaks  on nad pidand ka türgi usku heitma. Praeguse türgi segaduse aeal, on see neil õnneks  läinud, selle aasta hakkatuses türgi mangi pölwest ära Serbini maale põgeneda, kust nad nüüd Wene priitahtliku meestega ühes Wene- maale tagasi tulnud. Seda röömu mis neil nüüd wastastiku wöis olla, nii hulga aea tagant  ühte teist jälle näha, wöib aga ükspäinis see öiste äratunda, kes omaksid hulga aea pärast  jälle on näha saanud ja keda surnuks arwati,  aga ometige wes! elus oliwad. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Töömeeste tüli. Säält kirjutakse 8. Märtsil. Eila oli Aleksandr? platsi peal suur töömeeste tüli ja mässamine, mis künni ligi kesk ööni tuuris ja kõik sääl ümberkaudu elawat rahwast suure kartuse sisse ajas. Ja asi olnud nenda: Lõuna kellu ühe aeal on hobuse raudtee tarbeks Äleksandre  platsi peal, pidand selle tööga alustust tehtud saama ja mis tarbeks siis töömehed oliwad senna tellitud ja nende seas olnud 17 Polakast, kes tänini Shönebergis töös olnud. Saksa töömehed ei tahtnud aga Polakatega mitte ühes ikkes wedada ja nendega ühes tööd teha, seepärast on nad ühte seltsi heitnud ja mässamist  teinud ning kisendanud: Polakad pearoad  Berlinist wälja ja äraminema. Mõned saiwad sääl siis kinni pantud ja nenda läks see siis ka wöimalikuks, neid waigistada ja neid jälle rahule sundida, kui nägiwad, et töö peremees Polakad lahti laskis ning ärasaatis. Aga kui õhtu kätte tuli ja ööpimedus hakkas oma musta kattet üle maailma lautama, kogusin?  ad jälle suured seltsid salkade kaupa Äleksandre  platsi ja sääl ümber olewa uulitsate peale kokku ja need oliwad enamiste kõik tööta seiswad noored päewa wargad. Politseil oli suur tegemine, uulitsaid niipalju lahti hoida, et hobustega sõitjad wöisiwad läbi saada. Pruugitawat wilistamist ja öiskamist oli rohkes  te kuulda, ja see oli siis nagu teretamine, misga nad politseid wastowötsiwad ja kiwidega  wiskamine sääl lähedal sai uulitsat prügitud ja sellepärast olid sääl lahtised kiwid wäga käepärast wötta kaitsema meeste peale, kes ratsa palja möekadega kesk platsi seisiwad ja aeg aealt politseiga jala rahwa hulka tagasi sundis. Umbes 30 saiwad kinnipantud; üks wahtmeister kaitsema meestest saanud haawatud.  Kõik rahwast arwati umbes, kui kõik 109