matud selget otsust, mis meie siin allamal leiame.  Sealane rahwa arru olnud 5872 aastal 20,540 hinge suur, ja selle rahwa hulga pealt on nimmelt 571 last sündinud ja 552 innimest  surnud; 19 innimest on siis ennam sündinud,  kui surnud. Sündinute seas on 84 eksinud last olnud. Abbiello rahwaks on 151 pari laulatud. Surem ossa surnute seast olnud,  na läbbi seite, nende wannaduse järrele arwata, lapsed essimese ello aasta sees  ühtekokko  !31 last arrasurnud; 1 ja 5 aasta wahhel 70 last. 60 aastat ja peale sedda on wannaks sanud 115 innimest. Tallinnast. Kirriklikud sönnumed. Eestima piiskoppi kohto makonnast sissetulnud sönnumite järrele on Eesti kubbermangus mödaläinud  1872 aastal sündinud 5077 poegja  4806 tüttarlast, ühtekokko 9883 last; neist on 149 kaksikut pari, 2 kolmikud, 398 eksinud  ja 290 surnud sündinud last. Laulatud on 2310 pari. Surnud on 3964 meeste- ja 4046 naesterahwast, ühtekokko 8010 innimest. Neist on peale 80 aasta mannaks sanud 48 meeste- ja 87 naesterahwast, ühtekokko 136 innimest; mitmesugguste õnnetuste läbbi on 110 innimest surnud. - Sarema meestest merre peal. Minnewa kord könnelesime ühhest wägga surest õnnetusest, mis 8. Webruaril Muhhu ranna lähhedal merre peal olnud, agga siis ei olnud se meil wöimalik, asja otsani ja selgeste ärraräkida,  kuida luggo nendega, kes jeätükkiga kõrge merre peale läinud, on olnud. Se jeätük  kellega 19 hobbust ja wiis innimest eddasi läinud, põlle suutnud kaua merre laenete wasto seista, maid sanud pea purrustud, mis läbbi siis wilja koormad kõige hobbustega süggawa merre hauda läinud, ja nendega ühhes ka kolm innimest, kelle seas kaks wenda olnud, need olla wennaliko armastusega teine teise ümbert kinni hakkanud ja siis merre põhja, mee süggawuse  hauda läinud. Kaks neist önnetumaist meestest jänud ühhe, mitte liig sure jeätükki peale ja neid olla malli torm, Pöhjahommiko tuul, wasto lõunat ruttust eddasi ajanud. Missugguse  hirmo ja kartuse al nad omma jeä parwega, mis aeg aealt ikka wähhemaks jänud,  eddasi läinud, sedda woib iggamees issi arwata, pealegi sömata ja j omata. Mis nende südda sees öölnud, kui surma enneste ees näggid  seiswad, kes neid igga silmapilk ähwardas ärraneelda, woib agga se tunda, kelle süddames  liggimese armastus asset leidnud. Kui nad nenda umbes 75 wersta Pernust Ria pole, Salatsi ranna lähhedale sanud, olla neil lotust olnud senna randa sada, agga korraga pöörnud tuul löunesse ja ajanud neid sealt jälle emale kõrge merre peale, Niis läbbi nende rõõm jälle kibbedaks leinaks ja nuttuks sanud mudetud. Se kambal, kus peal need mollemad õnnetumad tännini seltsis omma risti ja willetsust,  hädda ja õnnetust kandnud, olla lõhki lõhkenud ja mehhed sanud nenda teine teisest lahhutud ja emale aetud ja olli igga troost otsas, egga polnud ka ennam muud lota, et surm nüüd pea kõige häddale saab otsa peale teggema. Mitmesuggused mõtted ollid nende süddames tõusnud ja nende seas ka se küssimine:  ..Kas ei peaks meie kõige selle hirmsa häddale lühhidelt otsa peale teggema ja merresse  hüppama?" Agga seal olla üks teine heäl öölnud: ..ei mitte, sedda ei tohhi meie tehha, et issiennast tappame ja issiennestele, ni kaua kui Jummal meid hoiab ja kaitseb, otsa peale teme. Meie tahhame paljo ennam ommas sures häddas  ja süddame ahhastuses temma pole kissendada,  ta on ka siin meie jures ja saab meid tõeste kuulma ja awwitama." Nenda olla nad teine teisega, ni kaua, kui nad koos olnud, juttu ajanud, nenda on U. Kreimann ommas süddames könnelenud, kui ta omma seltsi ja hädda kannatama wennast lahkunud; tuul olla neid teine teisest ni emale ajanud, et nad ühteteist  suggugi ennam põlle näinud; temma purjutanud  omma jeä parwega Warbla-Saulepa ranna pole. Ta jeä kambal jänud ikka pissemaks,  mis ta wimaks arwab meel kaks sülda pik ja üks süld lai olnud ollewad, kus tal nüüd se kartus olnud, et laened tedda sealt pealt meeresse  samad wiskama. Laubase päewa (16. Wöbruaril) on ta kõik selle päewa otsa pölwede  peale maas olnud, ossast Jummalat pallumas  ja ossast selle pärrast, et nenda kesk kambalt paigul woib seista ja nenda olla ta omma jeä parwega öhta ehha kustumise aeal Saulepa randa tulnud. Ta kassukas olnud jeätükki külge kinni külmetanud, et põlle muido 96