seda kuulutanud oleme, hoopis raiskus on; selle üle on mõnel mehel koguni imelikud mõtted. Nenda on siis mitmed ses nöuus, et kõige parem abi, eluwiiside parandamise wastu „urwa-plaaster" peaks olema ja seda kasiwad n'ad rohkeste tarwitada. Seesugustel  õpetajatel näitab ometi liig palju weel wana sea haisu küljes olewat, kuidas seda ka nende kautuse abi, see on ..urwade-plaastri" tarwitamine  üles tunnistab. Kus alles orjameel ja pärisorjus walitsewad, saal wältab küll „urwa-plaastri"  tarwitamine peremeeste ja ülemate  aeawiiteks, aga kus wabadus ja wabam meel juba wöitu saanud, sinna ei kõlba ..urwa-plaaster  mitte enam. N'agu meie seda näha wöime, ei aita ..urwa - plaaster" muud, kui et ta uut ..plaastrit" juure nõuab, ilma et ..plaastri" saaja ennast parandaks. Nahk harjub n'agu tuimal hobusel hoopidega aega mööda ära ja nii tuleb siis, et saaja ..plaastri" saamise järele ..plaastrit" taieste enesest maha raputab ja seesama on, mis enne. Kuidas meie aea nõudmised seda selgeste naitawad, on ainukene abi eluparandamise wastu üksnes õpetuse wälja lautamine, aea lehtede lugemine, seltslik elu ja kooskäimine,  mängude mängimine, laulmine j. n. e. Palju paremat kasu tooks meie rahwale,  kui ..urwa-plaastri" kiituse asemel õpetuse eest hoolt kantaks, aga mitte selle wastu sõditaks,  n'agu seda mitmes kohas ette tuleb. Kui sell' wiisil noored mehed hukka läinud elu ikka weel ..kase - plaastriga" parandada püüawad,  siis ei wöi meie sugugi imeks panna, kui lood nii pahad on. Kuidas külw ees, nenda lõikus taga järel. - Riiast. Uus aealeht. Lõuna-Liimi maa põllumeeste selts on nöuuks wötnud uut Läti keele põllutöö aealehte asutada. Meil Eestlastel oli enne juba üks seesugune leht ja saime selle aasta ..Sakala" põllutöö lisalehtega  teise õnneks meel juurde. Tartust. Õpetaja ameti kanditaat J. Kerg, on Saare maale Kärla koguduse õpetajaks saanud. Politiika ringwaatus. Mis meil politiika asjust rääkida on, peame  aga ikka jälle Inglis maalt pääle hakkama. Kord töiwad aealehed sõnumid, et Inglise rahwas ka juba, Jumal teab, kui üles äritatud olla ja kõik südamest sõda soowida. Säält tulewad  aga nüüd jälle, ets kae, missugused sönumed!:  Inglise seesmiste asjade tallitaja minister andis kuningaana Wiktooriale ühe kirja, kus 1? tuhat nime all seisiwad, ja sinna alla ei olnud mitte ükspäinis alam rahwas, waid ka härtsugid, piiskopid, suured mõisnikud, kuulsad kõne ja kirja mehed j. m. kirjutanud. Selle kirja sees kahetsetatakse kangeste selle eest, et Inglis walitsus nii uisapäisa ennast sõtta walmistab, tagawara wäge kokku kutsub j. m. Pääle selle palutakse, et kuningaana peaks katsuma nii palju kui wöimalik, Euroopa rahu jalul hoida ja kongressi wöimalikult ruttu kokku laskma tulla. See kiri näitab, et Inglise ülemad mehed ammugi sõda ei armasta,  n'agu Beakonssil seda kiidab. Pääle selle oli Londonis suur töö rahwa saadikute kokku tulemine, kus 580 meest kõik ühest suust praegust riigi walitsuse tööd hukka möistsiwad, sest et nüüd juba, kus Inglase joru läbi sõda nenda kahe kaalu pääl seista, olla töö rahwale  mõnes kohtas ütlemata waene asi; mis weel siis, kui sõda tulla?! Needsamad töö rahwa saadikud olla ka hääks arwanud, et, kui sõda tulla, siis pidada kõigest wäest selle eest tööd tehtud saama, et mitte töö rahwas oma tahtmisega söawägede hulka ei hakkaks astuma. Ka oli Liidse linnas töömeeste kogu, kus ligi 300 rahwa saadikud jälle söa wastu waidlesiwad ja riigi walitsust wandusiwad. Sest wöis Inglise walitsus selgeste näha, et riigi rahwas ammugi sõda ei soowi. Ja ehk küll libedad ja kawalad diplomaatikad wäga salaja oma tööd edasi tegewad, nenda, et ükski sõnakest kuulda ei pea saama, aga siiski tulewad seekord igalt poolt sönumed, et asjad n'agu pisut enam jälle rahu poole nihkuma hakkawad. Inglise abi söawäed, mis Indiast Malta saarele pidiwad tulema, ei tule nii kaugele,  waid lähemad Suessi kanaalis Egiptuse maal laewade päält maha. Wene maa olla 155