pallee ja erimitage wahhel seisnud. Kruis, ühhe Hollandi mehhe poeg, wöttis ka ühhe Hollandimaa naesterahwa ennesele abbikasaks, andis omma maea saali selle tarbeks, et ewangeliumi  ussulised seal omma jummalatenistust woisid piddada ja warsi olli koggudus ni paljo kaswanud, et ruum kitsaks janud, siis olla temma nikohhe omma kullu peale üht rumikamat  puu kirrikut omma howi peale ehhitanud,  kus siis nihästi Lutteruse ussulised kui ka Kalwini ussulised jummalatenistusel käisid. Temma mässimata maim, ewangeliumi ussu kirriko eest murretsemine teggi, et temma ülle kõige Wennerigi Lutteruse ja Kalwini ussu kirrikute ja kolide ütlemaks eestseisjaks ja wöörmündriks  on sanud. Kruis on ka ühhe kogguduse  öppetaja eest murretsenud; jubba aastal  1704 on öppetaja Tolle, kes Hollandimaa!  öppetaja ammeti peale seatud, senna selle kirriko peale kutsutud, kus siis üks pühhapäew Lutteruse ja teine pühhapäew Kalwini üssujummülatenistust  petud; ussu ja ussu wahhel ei tehtud wahhet. Messilinno mässimata ussinufegä  , on P. Petrow Peterburgi essimeste ksddanikude ussu järrele urinud ja on leidnud,  et neist sel aeal seal ellawaist innimestest umbes aastal 1710—1714 nelli künni wiis tuhhat ewangeliumi ja katoligi ussulist, kellest kaks kolmandiko Kalwini ussulesi ja üks kolmandik Lutteruse ja katoligi ussulessi seal olyud. Ennamiste on kõik kaupmehhed Kalwini  ussulised olnud ja nendasammoti ka kõik wöerad ohwitserid, arhitekterid, inshenerid ja muu targem suggu rahwas. Aastal 1711 on öppetaja Nazzius senna admiralitati saare - nenda kutsuti sel ajal wiitseadmirali Kruis'ist koggutud koggudust - kogguduse peale öppetajaks kutsutud ja nimmelt neil aastail 1715, 1718 ja 1721 tulli sette koggodusele wäljast wägga rohkeste hingesid jure, nenda, et se weike kirrik neid ennese sisse ei jõudnud mahhutada ja mönned neist tundsid endid kül tuggewad ollewad, issi kogguduseks kokko heita. Mitte ei olnud usk se pea assi, kuida nad jälle kokko hoidsid, waid keel ja keele murre, agga mitmesuggused keeled teggid wimaks, et lahhutus ja kokko- Heitmine ussu de järrele sündis. Kõige esmalt  kutsunud Hollandi rahwas, mis pea kõige surem ossa koggodusest olli olnud, ommale aastal 1717 isse öppetaja, prukinud agga mitto aastat weel teistega ühhes sedda wanna kirrikud omma jummatenistuseks, kelle parrandamise  tarbeks nad igga aasta nimmetud summat  olla maksnud. Nende järrele lahkunud Inglased sest koggudusest ja ühtlase ka sest mannast kirrikust; omma jummalatenistust olla nad Apraksini pallee sures saalis öhto põline  külg praegusest talli palleest piddanud. Need möllemad Kalwini ussulised ühhendasid endid nelja aasta parrast, se olli aastal 1723 Prantslastega. Se ette wöetud nöu sqi alles  teisel aastal taidetud. I. Januarist sadik 1734 olli üks selle kogguduse liitmist, ommas maeas, üht saali jummalatenistuse tarbeks andnud,  mis mõnda aastat selle tarbeks prugitud künni se selle kogguduse! õnneks läinud, üht kruntplatsi osta, mis ka tänna päewani nende käes. Nende wallitsetud öppetaja Robert Dunaut,  ollid nad Prantsuse - Shweitsimaalt kutsunud,  olla ka lanuari kuu! 1724 Peterburgi  tulnud ja temma eSsimene ammetlik  töö olnud, üllema kirurgi Jean Hoppe lapse ristimine, Keisre Peter 1. jures ollemises  ; künni tänna päewani hoiab se koggudus sedda tooli, kus peal suur Majestät istunud, mällestuseks üllal. Essimest jummalatenistust olla temma 9. Augustil 1724 piddanud. Hakkatusest sadik, on kaunis rohkeste Kalwini us su lest, Sakslasi ja Shweitslasi, Prantslastega ühte kokko heitnud.  Prantsuse keel olli sel aeal ennamiste igga rahwa jures prugitaw keel, sepärrast ei olnud siis Sakslastel se raske, nende jummalatenistuscst  ossa wötta. Wannad kirjad tunnistawad  weel, et essimeste koggokonna liikmete  seas, ka kaks Hessen-Hamburgi printsi ja muud suurt suggu Sakslasi olnud. —- Nenda on siis 20 aastat läinud, siis on koggudus  ärratundnud, häddast tarwis ollewad, jummalatenistust omma emma keelel ja sepärrast  olla nad ue öppetaja wallitsemise jures mahha teinud, jummalatenistust möllemate kele murrete peal nõuda. Aega möda olli seal kirrikus, mis wiitseadmirali Kruis'e howi peal, ikka koggudus öhhemaks läinud, üks kogguduse liige teise järrel, lahkus sealt ärra. Wimaks on öppetaja Nazzius saksa keele kon- 378