hitsuse jures äsanud mitmed könned mitmest üllemaist petud, kellest mönni sönna"sest nimmetada  *tahhame, mis Ztalia söaminister Austria  langenud meeste kohta olli könnelenud: „Ommal aeal waenlased, waprad waenlased! Teie ohwer olli õnnistud selle maale. Teie ei wöitnPd mitte, sest et Zummala kassi teie wasto olli. Ärge nutke sedda, ei teis ollete kautanud, egga lahhingis wöito sanud; waid römustage paljo ennam, sest sellega on rahwa wihha waen süddamest kustunud. Römustage ennast, sest tänna andwad teie seltsimehhed meile sõbralikult kat, ühhendud, kuida meie kõik siin ühhes ello teel kõnnime." Peale pühhitsuse, parrast lõunat kello pool nelli, olli suur piddo sömaaeg, kellest peale kahhe saea ossawötsid ja seal sanud wastastiko kuulsa meeste terwiseks klaasid tühhendud. Pühhitsuse  präsitent, krahw Torelli jõi keiser Napoleoni  !!!. terwiseks, endine Mailandi sindikus Beretta, Austria terwiseks, prints Humbert kõige kolme rigi joa wäggede terwiseks; paron Bollak Uustrig uhhenduse peale, Ztalia rigiga, mls söaplatsis hakkanud ja wist iggaweste saab kestma. Need sonnad olnud kõikide meleparrast,  kes. sieal laudas istunud. Ohto kello pool seitse olnud piddo lõppenud. Arwatakse kõik sedda rahwa hulka kes sest pühhitsuse piddust ossa wõtnud ja kes senna ollid kokko tulnud, 4l) tuhhande hinge peale. PMNtfssfemaslt ei tulle nüüd paljo eunam  häid sõnnümid, ennamiste on nad pahhad  ja saggedaste- ka merre hais jures. Sealatse  rahwal on se pruuk, et awwalikult kokko tullewad ühhe ja teise asja parrast nöupiddama  ja sedda olla nad 14. Juni! jälle teinud, kus jures agga rahwa ja politsei teenrite wahhel  werrine tuttistamine olnud. Rahwas olnud  seläbbi wägga ärritud, sest et politsei neid kolm päma järge möda, se on netjapääw, redi ja laupäwal wäggise koost ärra aeanud. Kõigest  olnud nähha , et politsei sel päwa! paljo kibbedamine nende peale hakkata tahtnud. Arruto  hulk politsei sullasid ja salla abbilefi olnud  ulitsate peal malmis, kes isstkeskes ksnnelenud,  et tänna tulli lahti lähhäb. Koggo nöupiddamiste hakkatus olnud jubba kohhe pool minnas; marsi essimese könne järrele, mis seal petud, tõusnud politsei kommissar üllesja öõlnud, et rahwas koost peab lahkuma ja olla issi selle peale toast wäljaläiyudz Warsi agga jälle ühhe pealikuga taggasi tulnud. Ühtlase  olla lossikond sulla abbilesi pälja möegadega  sisse tunginud. Södda olli kohhe Lahti;  mitto neist said hawatud ja seal ei antud armo ei naesterahwale egga lastele. Rahwas, kel sedda wähhemadki söariista kasas ei olnud, tõmbas istme kätte ja hakkas sellega wasto. Ulitsail olli jälle waggune assi, seal ei möttelnud  rahwas ennam tülli peale. Aeawiteks. Törwa augo Liso tulli Suiste PÄhhade laupäwal ruttuga linna, et ommale poest saia sisse rohto tua. Podi sisse astudes ei tulnud  tal ennam mele, mis rahho rummi olli tüttar Kai olli kobdo kül öppetanud, kuida ta piddand küssima, waid küssinnd jarsko: ..Herra! andke mulle nisi ja mosi, töktar jäi Mul koddo saia sisse seadima ja sedds dn rüttust  tarwis." „Mis se on : nisi ja mosi?" kössis poe saks, nisuggust saia rohto mul anda ei olle." Kui meel eddasi ja taggasi ollid konnelenud, tulli wimaks wälja et nende rohtude nimmed ollid: ..a niiö ja kardemo n." 223 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenz^onn Scnsuri polest lubbatud. Rigas, 1. Julil 1870. Teadaandmised. Selle ku 16. ja 20. päwal, enne lõunat kello 11, saab Wannas Pernus kruntrahha plats M 78, ja kui rohkem tahtjaid peaks kokko tullema, ka teist platsist awmalikult, rohkema pakkujale, kruntrahha peale ärraantud. Pernus, kassa-kollegiumis, 6. Julil 1870. (.N 175.) i Perno politsei köhhus annab seläbbi teada: 1) et hobbuste osutamine jões Marka Andrejewi  sauna jurest künni Losist sadik, kuhhu üks fild ehk maddem tehtud, kömwasts ärrakeeldud on ja peaks kegi julgema selle keelduse wasto tehha, siis langeb ta Me tmhwi alla, mis trahwi seäduse 29 punkt nende peale mõistab.