sead toa tagga? ja kui - neil - sedda ei Me, mikspärrast siis weel mitte? Andks meile sõbrad  Vastust selle peale» Rehhe aita, heina- ehk wilja küünt Bessarabia assunik ei tunne ja sedda ei olle temmal ka tarwis. Killi ja heinad seisawad lausa taewa al, senni km essimens prugitud ja wimane peksetud ja ülles pöeningüle kantud on. Assunikude maead seisawad kahhes reas, kust üks lai ulits wahhelt läbbi käib; kesk assutust  on nende kirrik ehk palwe kodda, koli maeä, koggokonna kohto maea ja wiljamaggasini  ait, ka üks kõrts, kus üks juut kõrtsmikuks.  -- Assunikud ellawad siin küllade kaupa, kellest mönned suremad sa mönned wähhemad. Surema  küllade sees ellab ühte kokko tuhhat inmmest  ja wähhemates künni wiis sadda. Küllade  otsas seisawad weel ennam ehk wähhem Üksikuid maeasid, mis kül ka küllade körwa loetakse,  agga nende maead ei olle m sured ja kennad, kui külla sees; neid nimmetakse ka selleparrast pobbelikukö, kellel maid ei olle, waid omma ammeti tödest ellawad; tahtwad nad ka poldo harrida, siis peawad sedda teiste käest rentima ehk ostma. Aastal 1814 assutud küllad, kandwad neid mmmesid, mis 1812 aasta söa aeal wenne söariistade wöido samise mällestuseks, ühhe ehk teise kohhale pantud ja mailma aea-kirjades tähhelepannemise wäärt; nenda kui Tarotino, Malojaroslawits, Kulm, Leipsig, Arkis, Brienne,  Dennewits, Paris, Plotsk, Beresina, Borodino :c. 2c. Ni kaugele jälle tänna, sest töö kire ei lubba mind kauem selle kallal aega wita ; km eddespiddi jälle üht tunnikest leian, mis ramato kirjutuse jures wöin prukida, siis ei lasse ma sedda muido tühjalt möda minna. Sedda kord Jummalaga. J. N. R. Ommalt maalt. Peruust. Pöllokünnist, mis minnewa kord pOleli jäi, konneleme tänna eddasi. K man daks: Essimese künni jures sahka m Ähhidalt laska wötta, kui ial wöimalik. Pöldo kergeks, murredaks ja wilja ta imedele nago tmduks lahti tehha, peab se kõige surem hoo! künni jures ollems. Essimese künni jures  peawad kõik pöllomaa soned lahti tehtud sama, nenda, et külmad, kaswo wastalised märjad , luhwtid ja manna, ärraselkund ning omma wäggedest arrakurnatud messi, auramise  läbbi wöib ärra minna, ja temma aAsemele  terme ning soe ja taimede kastmiseks tullus,  wee ja teiste wäggedega täidetud luhwt sisse wolada, mis uut ello pöllo mulla sisse wiib. Siin sees seisab se kõige surem kasso pMo harrimisi jures» Sepärrast on se üks ärraarwamata kahjolik töö, essimese künni jures, issiärraniö raske ma peal, sahka laialt ehk arwalt käia laska, kuidas parraks saggedaste  saab tehtud. Meel ennam, kui üks põld umbrohto ehk seaööti täis on. Nähha olnud/ et seal surem ossa künnist, palgi wist mahha heidab, ja fellesamma seisuse sisse jäeb, kuida enne olli. Korralisi künni läbbi saab kül peal Mine. külg alla pöördud ja allumine külg üllespole, äkke lahhutab kül ka omma wisi, agga ommetige liig hilja ja tükkati. Hsletuma  künni jures langeb ka mönni tük rohhuga  ühhes taggasi mao sisse, egga sa mullaga  kaetud, umbrohhi ja sea-ööt, mis tule ja päewa paistele jäewad, kaswawad rõõmsas  te eddasi, äkke lohhub kül ka mönne rohho pessa ja wiib laiale, mis agga kaste ja wihma  käes jälle juurduwad ja eddasi haljendawad.  Ei pea põld rohheliseks sodiks minnema,  siis peab pöllomees sedda warrem harrima,  se on: enne, kui sõnnik taieste ärramäddanenud  ehk hapnend. Se näitab siis, et kui põld tihhida künni läbbi kohhe Hakkatusis ei olle korraliseks wilja taimed pöllo seest ni täielikult omma tarwidust ei leia. Neljanda maks» Ni süggawalt künda, kui põld ja temma wäggi sedda ia! lubbgwad. Zssiennesest mõista, et se ruttulise ja täielise happandamisil kassolik on, kui pöllomuld essimese  künni jures ni süggawalt pöördud ehk kergitud saab, et luhwtiga ennast wöib täita, sest midda rohkem lomuse mäed temmast läbbi käiwad, sedda rohkem nemmad psllomaad taimede  toiduseks sündsaks tewad.  Sellepärrast  on kõwwaste sille peale wadata, et sahk ikka täiel süggawusil käib ja künd korrapärraselt  saab tehtud. 189