peawad astuma, käsk ja seadus on wälja antud, mis järrele peab tehtama. Ust wäggestd ei olle seal kannini rohkem kokko kutsutud, kui kaks taggawarra jäägre pattaljoni, ommetige arwa takse, et ka neid eddespiddi saab rohkem tarwitadama. Prantfufemaalt. Rahha pudus. Sured kaubamaead Marseilles lassewad nüüd arvutumast wilja kokko weddada. Rigiwallitsus Bordoo linnas olla 55 miljoni pranki eest kaupmeeste käest wilja ostnud, agga rahha pudus tahta kaupa jälle ärrarikkuda. Wallitsus  pakkuda üks kolmandik selget rahha ja kaks kolmandiko pabberi peale kirjutada, agga selle kaubaga ei lubbada kaupmehhed mitte peo-täit wiljaanda. Kaupmehhed olla öölnud: sel kombe! jada nad pankrotti; agga wallitsuse wollinik jäda ikka omma ühhe kolmandiko jure,  mis peale kaupmehhed olla wastanud, kui mitte kõik 15 miljoni ühhekorraga ei sa wäljamaksetud,  nemmad omma wilja muiale müwad, ja Prantsuse maa jago nälga. Wallitsuse wollinik olla sedda Bordoosse telegrahwirinud, agga weel mitte wastust taggast sanud. Londonist. Inglane teeb sest jälle jutto, et se wägga häddast tarwis olla, selle sure werre wallamisele ükskord otsa tehha, mis Sakslaste ja Prantslaste wahhel iggapääw on ja arwab sedda kõige ennam ennese kohhuse  ollewad, tehha mis ial wöimalik, et se lõppeks. Hea õlleks, kui ta teiste Eüropa sure rikidega nõu kokko lööks ja katsuks ükskord  jälle rahho tehha; ka teised seitungid könnelewad  otse seddasamma. Wersaillest antakse telegrahwiga teada, et Sakslased le Mansi lahhingis ni õnnelikud olnud ja wöito sanud, kus nad 12 suurttükki wöitnud, ja 18 tuhhat meest mangi wötnud. Söa minister Gambetta olnud lahhingi hakkatuses  issi ka wäggede seas, sanud agga murrakult  sealt minnema, muido õlleks ehk ka Sakslaste kätte sattunud. Brüsselist. Paris! Kindral Troshü olla ühhe kulutuse kirja sees öölnud: ..Minna ei sa mitte alläwanduma, egga linna ärraandma." (Jsstgi mees, kes nenda julgeb räkida!) Mitme kindluste peale on militsed suretükkide jure pantud ja madrused abbiks antud suretükkisi pöörma. Jgga päwaseks üllespiddamiseks peawad nad päwas 651) hobbust  tapma. (Kust nad neid ikka meel ni paljo wäljawöttawad, sedda mõistab se ja teine.) Prantsusema wäljama asjade minister, olla wäljamaal ollewa savikutele telegrammid saatnud  ja seal sees tunnistanud, et temma wägga selle wasto olla, et Parist' peale lastakse, agga ommetige ei wöida ta sedda keelda. Mtto awwaliko maea olla jubba linna sees pöllema lastud ja nimmelt ka üks kirrik. - Mis ello wöib seal meel olla, kui ühhe ainuma ööga kaks tuhhat pommi linna sisse lastud mitto naest ja last slla kulidest tappetud ja mitto hawatud sanud. Prantsuse hädda wallitsus ei leia ennam kindlat kohta, kus omma söamehhi  waenlase kulide eest panna, sepärrast olla ta nõuks wötnud, keldrid läbbi käia, ehk kõlbab neist mönni warjo paigaks. Mönnesuggused sönnumed. Kuida üks wäljama aealeht konneleb, saab uus Saksariik, kui Elsas ja Lootringen Lemma  külge limitakse 9961 ruut penikoormat sureks, kus 49,148,299 meeste hinge sees ellamas.  Omma suruse ja rahwa arro polest saab ta Eüropamaal, Wennerigi järgmiseks, sest Eüropa Wenneriik on 199,285 ruut pennikoormat  suur ja rahwa arro 69,319,599 meeste hinge. Prantsuse rigi.surus jäeb siis, km Elsas ja Lottringen ärralangewad 9588 ruut pennikoormat ja hingede arro 36,428,548 hinge, ikka weel surem, kui Austria-Ungri maaga,  kus ennam ei olle, kui 35,943,592 meeste hinge, agga maa surus on surem, kui Saksaja  Prantsuse rigi maad, tal on 19,789 ruut pennikoormat. Jnglisma surus on Irimaaga 5732 ruut pennikoormat ja 39,838,219 meeste hinge ja Ztaliariik Romaga ühhes 5376 ruut pennikoormat suur, kus 26,479,999 meeste hinge ellamas. 34