serlikud Kõrgused Suurwürst - Aujärje pärna,  Suurwürstina, Aujärje pärna proua, Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh ja Oldenburgi  prints Aleksander Petrowitsh. Peale selle, kui Keiserlik Majestät korwetet holega, igga asja isseärranis, olli läbbi wadanud, tulnud  suretükkide ja purjude munserdamine ette, kus Keiserlik Kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh  essimene olnud ühhe patarei peal kommandirima ja parrast purjude munserdamises  omma tenistuse platsi peale läinud. Kello kolme aeal olla Keiserlik Majestät auro laewa ./Aleksandrina" peale läinud, et Peterburgitaggasi  minna. Reidi pealt ärraminnes on ..Aleksandrina" pealt märki antud: ..Keiserlik Majestät annab omma rahhul ollennst teada" ja igga madrusele saab üks rublg. kingitud. Narwast. Raudtee sõidu ha kkatusest  kirjutakse sealt 19. Septembril: Nüüd peab se tõeste tossi ollema, et sõidud meie raudtee peal essimese Oktobri ku päwaga peawad  peale hakkama. Kümme massinad seisawad  ühhe selle tarbeks tehtud maeas walmis ja otawad käsko, millal woiwad tormama hakkata ja nendasammoti ka hea lossikond kaubade  weddamise wankrid; agga reisiate wankritest  on weel suur pudus ja se tulla sest, et Hamburgis üks suur wankrite teggemise wabrik,  kus ka meie wankred tellitud,'seisma janud  - wist on mehhed kõik sõtta läinud. Kui se nenda jäeb, kuida se tännini olnud, et mässin iggapäaw mitto korda Narwa ja Peterburgi wahhet sõidab, siis on awwalik, et reistate pudust ial ei sa ollema, issiärranis weel siis mitte, kui löhwist ja Rakwerrest korralised  tilesangi sõidud male käima samad seatud.  Ehk woib se ka ühhe aurolaewa perremehhele  kassulik olla, kui ta üht. korralist söito Tarto ja Rannapungeri jama wahhele assutaks, kust kerge õlleks Zöhwi raudtee jama  peale sada. Weel on neil msddagi könneleda,  mis issiärraliko tähhelpannemise wäärt, ja se olla nende Narowa jõe silla äres. Jubba  mönni näddal kogguda igga öhta 59 künni  69 pati alla pole silda, mis kõik ninnat piddi ühhe pikka köie külge kinni seutakse, ja siis kassemad nad; perudest tehtud mõrrad jõkke, et nendega silmosid püda. Tännini ei olle weel suurt saki olnud, lodawad agga, et eddespiddi, kui ööd pikkemaks ja pimmedamakö lähwad, siis saak surem saab otlema. Kõige surem saak on ikka Septembri löppetuses ja Oktobri hakkatuses. Moskwast. Kolevast. Kuida wenne seitungid könnelewad, peab kolera többi Wennemaal  ikka kangemaks minnema ja laiemale laggunema. Moskwas olla se többi tünnini waesema rahwa keskes mässanud, agga nüüd hakkata ta ka surema suggo rahwa sekka wöeraks minnema. Jeletses olla igga pääw 60 künni 100 innimest surnud. Jggas paikas olla rahwas  täis kartust ja kellel ial wöimalik, mässib  ommad asjad kokko ja ruttab linnast walja, enne kui többi kallale tulleb. ..Wallitsuse teadaandja" teab sest többest selgem könneleda ja ütleb, et ülle kõige WenneriM/siamale 3052 innimest kolera-többesse haigeks jänud ja neist olla 1241 jälle terweks sanud, 987 ärrasurnud ja tohterdamise alla jänud 824. Peterburgis on künni 23. Septembri ku päwani  427 haigeks jänud, 128 jälle terweks sanud ja 71 ärrasurnud; tohterdamise alla jänud 238 Wõeralt maalt. Saksamaalt. Söa sönnumed. Mis nõu peakorteris petud, sest könneleb Kölni seitung  : Et se weel ei milge kombel nähha põlle, et Prantsuse riik üht kindlat wallitsust pea saab, sest kõik Prantsuse ma on alles, kui üks suur kattel, mis kangeste keeb ja ülle are aeab, mis wöimalik ei olle, ni pea waigistada; sepärrast  peab Saksama selle eest murret kandma,  et Prantsuse rigist ärrawöedetud maad, Saksama polest ettetullewal talwel ühhe kindla wallitsuse alla jäwad, muido ei woi nad seista.  Kuida kuulda, tahhab Saksama wallitsus 3 künni 406 tuhhat meest neid maid kaitsma panna, ja ühtlase sedda kindlat nöu wötnud, Parist linna missist ärrawötta; teine wäggi tahhetakse kojo lubbada. Sedda päwa ei arwata  ka mitte ennam kaugel ollewad, mil Mets Sakslaste kätte langeb, ehk weel enne Oktobre ku löppetust. Parist linna sissikondne pead 333