te- ja naesterahwa ridid kasa wötnud ja ärrawinud.  Wimaks olla ta kurri loom weel jahhud kottist pormandale mahha puistanud ning sopaste jalgega ärratallanud. Teisel hommikul olla nad tedda kül otsinud, agga kuida kuulda, weel mitte leidnud. õlleks,  et sesuggune kelm lõksu lähhäks ja omma  tenitud palka saaks. Mast. Surma sönnumed. Sealt kirjutakse 5. Detsembrile Tät;na sia tulnud seitung ..Wallitsuse' teadaandsa," toob Dresdenist  üht telegrammi, misga manna Preisi lesk kunningana, Elisabeth siit mailmast ärra, omma iggawest und maggama läinud ja ka ühtlase sedda teadust, et suur Majestät Keisre Herra, kõige kõrgemalt käskinud,  omma keiserliko mäea, 3. Detsembrist 24 paewa peale leina rided selga panna ning neid seaduslikul kombel kanda. Õnnetus raudtee peal. Kuida sest jubba ennegi olleme könnelenud, peawad neil, kes raudteede lähhedal ellawad, kui seal liggikordes käimist, allati silmad lahti ollema, et mitte õnnetust ei saaks tullema. Kuida olnud  luggu selle polest Kuramaal, Mitawi-Mosheiki  raudtee peal 4. Nowembril? kuida latti seitung ..Latw. Awis.- sest könneleb: üks 58 aastane mees janud rattaste alla ja sanud purruks  tallatud; jätnud naese seitsme wäetima lapsega järrele. Wägga immeks pannemise wäärt on agga, et need 14 rubla, mis lemmale  praego raudtee wallitsuse polest töö eest wäljamaksetud, mitte temma jurest põlle leitud. Tartust. Sure pöllomeeste seltsi kokkotullemisest. Sure pöllomeeste präsidendi  herra, A. von Middendorf, annab teada, et se selts ettetullewal 1874 aastal, Januari ku 17. 18. 19. päewal, Tartus saab kokko tullema ja sowib, et kõik pollotöde armastajad,  agga issiärranis pöllomeeste selside liikmed  Liwimaalt, olgo Saksa-, Eesti- ehk Lätti seltside liikmed, senna lähhäksid ja sest koos ollemisest ossa wöttaksid, kus siis mitmed wägga tarwilised asjad peawad läbbi rägitud sama ja nimmelt: kuida pimast kõige suremat kasso - sada ja kuida pimast tehtud kaupa kassulikult ärramüa, kuida parremat suggu kasso - lomi wäljast sisse murretseda, ja et tsrwiS õlleks ümberkäidawad pölloharrimise koolmeistred, metsa kaitsmise seltsid, rohtaedade harrimise seltsid, maa-kokko hoidmise kassad (ländlichen Sparkassen) Somemaa rukki seemne murretsemine,  rabba prukimine ning wilja turrude allustamisest. Need.koqs ollemised peawad ni awwalikud ollema, et igga tarkuse armastaja pöllomees julgeste ja keetmata senna woib minna jänkist o6sa wödta. Sestaszast könneleb Tartu saksa seitung. , .. . . Tallinnast. Komi te tööst. Tallinna seitung könneleb: Eestimaa abbikomite, Tamara  häddaliste heaks, on 2. Nowembri! üht kirja Tamara kubbermango wallitsusele kirjutanud,  mis peale ta 27. Nowembri! üht wastustirja,  mis 15. Nowembri! kirjutud sanud, mis fees nad nimmetud komiteed wägga süddamest  tännawad, ja sest su rest häddast, mis seal kubbermangus olla, selget otsust andwad, mis issiärranis seläbbi tulnud, et neil kolm aastat järge möda põllud öndanud, egga wilja põlle kandnud ja kõige raskem olla se hädda Busuluki, Nikolajewi ja Buguruslani maakonnades,  ja annab ka ühtlase teada, et nihästi kubbermango maa ammet issi, kui ka maakonna ammetid korjatusi assutanud, kus anded sawad  wastowöetud. Üht ruttulist ja kassulikult  ärrajaggatud abbi wäljaspoolt on wägga haddast tarwis ja sowitaw, et õige warma tulleks  ja kubbermango ammeti kätte saaks sadetud.  Selle kirjapeale on üllemal nimmetud  komite, ommast korjatud summast, mis jubba Zllvll rubla suur olla, 15M rubla Tamara  kubbermango ammeti kätte murretsenud ja se olla siis essimene summa,mis nad senna saatnud. Somemaa rahwas, kes issi mönne aasta eest kibbedas nälgas ollid ja siit ja sealt awwitatud  said, teawad kül. kui pajo se wäärt, kui teised head innimesed awwitawad; sepärrast  on nad wagga nobbedad olnud korjamas ja ka andmas, ni pea kui Samararahwa hädda kissendamine nende körwo olli putunud, et omma  annete läbbi nende kissendamist waigistada. Kuida „Wall. teadaandja" könneleb, on Somemaa  kindral kubberneri herra essimese korra 13,500 rubla ja nüüd jälle 11,000 rubla 418