ühhes Witgensteini jama jure tulnud, kus agga tulli pea kustutatud sanud. Aasta sönnum. Saksa rahwal on jubba ammust aeast se pruuk, et helde süddamega  mehhed ühte seltsi heitwad ning üht kassat aastase sissemaksmiste läbbi aösutawad ja parrast selle kassa abbiga, mis tarbeks nad sedda seadnud, waesuse sisse janud mehhi, awwitawad  ja neile nende aastast üllespiddamift murretsewad. Nenda on ka ommal aeal Peterburgi  linna üks seltskond assunud, kes mannaks  ja waesuse sisse sattunud kirjaliste ning öppetud meeste eest nende wannaduses, kui ennam middagit ei jöna tenida, üllespiddamist murretsewad. Selle seltsil on 445 liget, kes omma aastased maksud korra järrele sisse makswad  ja sesamma annab nüüd omma tööst ja teggemistest möda läinud 18?3 aastal arru. Temma! on 20 pensionäri, kellele 4530 rubla wäljajaggatud, 34 eest on nemmad kaswatamise  ja koli kullu maksnud, 7207 rubla 50 kopp. ja 90 kellele nad ükskord audid andnud ja sel kombel 5676 rubla 50 kopp. walja jagganud;  ülleüldse on se selts aastas 17,414 rubla 144 üksiko innimese ehk wamilile wäljamaksnud.  Peale selle on seitse innimest sealt rahha laenanud ja nenda on laeno peale wälja läinud 1300 rubla. Kingitusi mis 1873 aastal  seltsi kätte tulnud, on 5202 rubla 66 kopp. Sette seltsi aastane sissetullik olnud 18,735 rubla 73 kopp. ja wäljaminnik 18,599 rubla 95 kopp. Seltsi kassa surus on 1. lanuaril  1874 olnud 58,072 rubla 28 kopp. Tahtsime nüüd küssida: kas meie Eesti rahwa  seas ka sesuggusid seltsisid on? Ni paljo kui meie teame, ei õlle kül mitte ühte ainumast.  Agga mikspärrast siis mitte? Noh siin kostab kül igga Eestlane: kust ma siis selle rahha pean wötma, mis senna igga aasta maksa tulleb! Ärra panne pahhaks, wanna söbber, kui selle peale kostan: rahha süüks ei woi meie sedda mitte anda, waid ütleme: ei olle armastust ja sellega ühhes temma poolwenda tahtmist. Sedda näitawad ka meie nored pöllomeeste seltsid, mis nüüd uemal  aeal ilmale sündisid; need on ni wessise liimiga kokko limitud, et üks lige teise järrele külgest mahha langeb, mis sest tulleb, et armastus  liig räppastand ja tahtmine alles nõdra lapse sarnane, mis saggedaöte kommiötab. Teistest seltsidest põlle Eesti rahwa jures weel juttugi; noh, mis weel ei olle, woiwad pea tulla, se troost jäeb meil ikka weel. Astraganist. Kahjust. Wanna tuttaw  assi on jo, et kui iggaüks omma kaupa õigel aeal ei sa ärramüdud, ta kahjo peab sama.  Otse sellesamma ülle kaebawad praego Astragani kallamehhed, kuiva ..Golos" sest konneleb,  et nemmad se talwe seläbbi wägga suurt kahjo sanud, et Grasi-Oreli raudtee wallitsus põlle nende kaupa kasa wötnud ja mis neile nüüd weel suremaks troostiks on, et raudtee wallitsus ühhe kulutuse läbbi teadaandnud, et temma üllcüldse kallo, issiärranis weel, kui nad solatud, koggoniste ei sa wastowoetud. Rohkest kalla sagi st. Jummala armo and on se; meie ei woi middagit omma  kaega wötta; sest lummal lasseb wilja wälja peal ja kallad wette sees innimeste kassuks  siggineda ja korda minna. Doni seitung  juttustab, et Asowi merre äärtsed kallamehhed  wägga õnnelikud olnud ja üht wägga õnnistud loma mäele weddanud. Asowi merre lõuna polisest rannast kirjutakse, et seadlased kallamehhed, Tshernjäwi lahhes üht loma weddanud,  mis ni rohkeste õnnistatud olnud, et nad terwe näddal aega sedda looma tühhendanud  ja kallo wäljaweddanud, enne kui nodad  tühjaks sanud; sellesamma ühhe lomaga on nemmad peale nelja tuhhande rubla eest kallo mäele weddanud. Samarask. Sadud summad. Sealt kubbermango seitung könneleb, kui paljo rahha 29. Januarist künni 1 li. Webruari kuu päewani  senna tulnud. Teadlase kubberneri kätte sadetud 7953 rubla 53 V 2 kopp., endise sadud summaga ühtekokko 199,994 rubla 2 kopp. ja 1. Webruarist künni 15. Webruarini kubbermango  maakonna ammeti kätte 71,285 rubla 512 kopp., enne sadetud summaga ühtekokko 799,928 rubla 71 kopp. MzenSkist. Ellajate tödbest. Kuida kauba seitungi läbbi kirjutakse, on seal üks issiärralik többj, sarw ellajate kallale tulnud ja issiarranis lehmade kallale ja se többi on 102