ühhenduses ommad nöupiddamised piddada ja tarwilised asjad läbbi räkida. Pöllomehheks on meid Zummal lonud ja pannud, õppigem sedda ka mõistusega teggema  ja headuse teel harrima; mõistlik pölloharrimine  ja karja kaSwatamine on pöllomehhe kindlam allus ja pöhhi, mis ta pääw päwalt ikka selgemalt, süggawamalt ja laiemalt peZb tundma Pöllotööst ja karja kaswatamisest  ellawad kõik kunningrigid, allamad kui üllemad suggo rahwas, ja pöllotöö mees on essimene ammetnik ilmas ja jäeb senni, kui ilm seisab. Meie issad ja issa-issad on ommal aeal ka pollo tööd teinud ja põllust leiba sanud; kui kassulik nende töö ja rohke nende saak ja rõõmsad nende päwad olnud, ei tea meie sest paljo, kõik need wanna aegsed  head ja wead on ammu haudas ja nende üllestöusmist sowime meie peale wiimse päwa. Uus aeg on käe ja otab ust pöllomehhi; meie peame omma jalge peale tõusma, mehheks sama ja mehhe melega kõik selle aegsed tarwitused,  head ja wead ärrapõimima ja eddast jõudma. Aeg ja aea tallitus mudab igga päwaga asjo ümber, nendasammoti peawad ka rahwa mõistus ja ellowisid eddast minnema,  kes mahha jäeb armo otama, se ärgo pango immeks, kui pärrast hirmo peab maitsma.  Omma silm ja selge silm on kunningas,  kõik mailma ammeti Lööd astuwad pikkil sammuit eddast; tulli, wessi, aur ja massinad aitawad rängad koormad kergitada ja pikkad teed lühhendada, kõik tehhakse kunstlikult  ja kassolikuks; kui kaua tohhime meie siis omma armast pöllotööd lohha taggaweddada,  kui ka tänna kõigil pärris põld jalge al ei seisa; odake wennad, aeg on neid tonud, aeg saab neid ka weel toma. Meie kõikide wiimne palwe olgo nenda: üks meel, üks nõu ja liggimese armastus jägo meie seltsi stddemeks tänna ja iggapääw, et meie laste lapsed wöikstd selle alluse peal eddast ehhitada, parrem kui meil allustades wöimalik olli; sedd<s andko Zummal! Riast. Kihhelkonna konwentidest Liwi maal, kellest wimase mapäwa otsuse andmise järrele ka tallomehhed ossa peawad wõtma, könneleb Ria wenne seitung ommas wimases numres. Ta juhhatab esmalt selle peale taggasi, kuida jubba mönne aasta eest udest seadustest jut olnud, kus iggast seisusest ka mapäwa peal rahwa sadikud piddand ossa wötma, ja kuida tallorahwas selle ülle römustand  ja odanud, millal neid kutsutakse. Kui siis ka se lokus tännini weel täidetud ei olle, siiski on ommetige mönned uendused sündinud, mis ka just sandid ei olle. Sesuggused on ueste seatud kihhelkonnk ja kirriko konwendid. Nende läbbi on Liwima tallorahwal, kel tännini  agga ükspäinis koggoduss asjus melewald olli, liggi räkida, nüüd kõige kihhelkonna asjades  ja läbbi räkimistes liggi räkida ja ossa 'wötta, ja sellega on nad jälle üks sam eddasi astunud. Et se uus seädus ka kasso jadaks, on se häddast tarwis, et se saab täidetud ja tallorahwas neile antud õigust prukida wöiwad.  Ni kerge ei olle se ka tõeste mitte, kuida mönned sedda arwawad, waid seal on ka ommad okkad külges, mis lasida. tahtwad. Ria wenne seitung panneb selle polest kaks küssimist ette, mis peawad wastatud sama. Essimene küssimine on: „Mis keelt konwendi peal peab rägitama?" Ue seaduse sees ei rägita  sest middagi. Et agga Üks seädus ei olle antud, et se pabberi peale peab waggusi jama, waid et ka selle järrele peab tehtud sama, sepärrast arwab üllemal nimmetud seitung, peab keel konwendi peal prugitaw lätti ehk eesti keel ollema, sest neid möistawad kõik konwendi liikmed, ni hästi mõisnikud, koggoduse öppetajad, kui ka tallopoead, sest saksa keel õlleks tallopoegadel tundmata ja wöeras. Meie ussume, ja wist ka Ria wenne seitung, et selle ülle tõeste üht issiärraliko seadust tarwis ei olle; sest möisaherra ja tallorahwas on päiwiti koos, kus ommad asjad lätti ma jaus latti kele ja eestima jaus eesti kele ärra tallitawad,  sepärrast ei woi kelest siin jutto olla se on jo issiennesest mõista, mis kele peal se peab sündima. Teine küssimine on: Kedda peab eddespiddi kirrikowöörmündri herraks wallitsema, kas mõisniko woi tallopoega!" Uus seädus panneb konwendi liikmed kõik ühte arrusse  ja ühhe õiguse sisse; agga siin peame ütlema,  ei tahha se ammet ..kirrikowöörmündre herra"  weel mitte ühhe tallomehhele ommane olla, sest se ammet tarwitab nattuke rohkem mõis- 13