ehk surma s(Mal nende ommaksed mitte nõnda lausa taewcl ehk kuse al ei olle, kui surem ossa, kes safthsev ehk kümnest sõrmest peawad ellama; agM kellele se neist peaks kahjo teggema,  kui lemmad issi wannal päiwil, ehk nende ommMed pärrast neid, sadda ehk mönni sadda rubla saaksid? Se põlle ka mitte walle, meil on pKveis perremehhi ja weel ennam rentnikust, setz kül päwast päwa waewslt ellawad,  agga kepda intressid, rent ja pea toiduse murre allatj ui winnas ja pönnewil piddawad, et neil taghnwarraks koppikut ei sa jäema. Mis kahjo neile assekurantsi kassa teeks? Sedda narWest, mis aastas sisse tulleb maksta, jöndwad perremehhed kui sullased ikka omma tõ jn waewa jurest ärranäppistada, agga sedda W hawalt nisugguseks summaks kokko panna ja putumata paigal hoida, kui pärrast assekurantsi kassast sawad, ei olle neil ellades woimalit, —- Kes sest weel selgemat arro sada tahtwad, need katsugo Eesti Pöllomehhega  kyM sada ja küssigo temma käest. Ommalt maalt. Peruust, sKaebtus Postimehhe ÜO hea söbber kirjutab meile 6. selle ku pawöl ja kaebab kibbedaste Postimehhe ülle, et teMVa kül paljo tühja asja jutlustab, nenda kui sM ja wallamaeade sisse õnnistamisest,  ja höbbe pulmist ning ka weel teise kubbedtMNgo ja wöera suggo rahwa jures petud ja 50 aasta Zubeli- piddudest, sawad wahheft sured pikkad könnsd tehtud ja nende ruchi ärra prukimise parrast jäwad mönned wäMg tähtsad tükkid üllespannemata, nago krono möisade wälja pakkumise kulutus, kõik suggo intressi pabberite hinnad ja mitmed muud, ki»tz meid kubbermangs seitungi jure juhhatakse, On meil seitung, siis woiks seal ka seeä seista, agga mitte teise seitungi rigister. Kaebtus siin, nüüd pallume kohtomöistjaid,  ja ktzhhu pole surem ossa mõistab, senna pole lvhhame ka omma teed käanda. Aasta kahhe kolme eest taggasi sedda meie ennaM stlgeöte ei mälleta, wötsime mönned  asjad kabbermango seitungist, mis ka meie rahwale arwasime wägga tarwilise ollewad,  warsi saime ninna peale, et sedda ollime teinud, sest sedda seitungi olla igga walla wallitsusel ja mõisa peal; kes kohto asjo teada tahhab, mingo senna ja luggego sealt, meie tahhame muid asjo. Minne wötta nüüd kinni, kelle tahtmist sa pead teggema. Mõnnes asjus peame ka tunnistama, on meie sõbral tulline õigus, nago intressi pabberite polest. Meie tallorahwa keskes on neid jubba kaunis rohkeste, kellel üks ehk teine intressi pabber taskus, sepärrast on se wägga hea, kui sedda ka näddalas kord näwad, kuida pabberite hinnad seiswad ja olleme selle pärrast mõnda korda omma perremehhega urranud, et ta sedda põlle andnud; agga assi jaeb ikka nendasammoti.  Tahhame nüüd jälle ueste katsuda, kas jõuame tedda ärrawöita. Kolimaead on Zummala taime lawwad, neist meie omma suud ei woi piddada, kui jälle kuleme et siin ehk seal üht uut sisse õnnistud, siis sest könneleme; wallamaead on, kus meie rahwa õigus ja kasso peab õitsema,  senna sowime jummalakartust sisse, mis õigust jallal hoiab. Kuld ja höbbe pulmadest könneleme, kui teised tarwilisemad sonnumed puduwad ja kui Zubeli piddudest könneleme, siis mõtleme seal Zummala helduse ja armo peale, kes neid on hoidnud ja kaitsnud, et nad neid päiwi on woinud pühhitseda ja sowime, et igga luggeja ka seddasamma armo woiks sada. Pernomaalt. sW Wanna Kiwwimurro Kustaw kirjutab pöllastades ommalt poolt ja ütleb, et pahhad asjad ülle rahwa peade töusewad ja kõik head asjad ärralämmatada tahtwad; häid asjo tulleb wägga pissut ette! Ta kirjutab nenda: Wargused ja muud sellesarnatsed pahhad asjad kesk ristirahwa seas, on otse seddasamma, mis kibbowitsad ja ohhakad kesk nisso seas» Pöldo harritakse ja küntakse ning äästakse, enne kui semet peale külwatakse, ommetige ei lähhä assi parremaks, otse nendasammoti  sawad ka rahwa süddame põllud, kässo adraga ülles küntud, enne kui seme saab külwatud; agga mis aitab kõik kündmine ja harrimine, kui süddame põld aina kiwwi 91