29. Detsembril kirjutakse Berlinist: Jöulo pühhade aeal, wanna paawstist petud könnes, on wanna paawst ühhelt poolt nihäöti saksa keisre, kui saksa rigi wasto wägga raskeid  laemduse sönno ja teiselt poolt paljo wallet  räkinud, mis läbbi nende wahhelised asjad kauniste haisema läinud. Saksa rigiwallitsus olla köwwaste ärrakeelnud, sedda paawstist petud könnet, seitungide sisse ülleswötmast ja ähwardanud neid seitungist, kust seest sedda könnet leitakse, käest ärrawötta. Kes ellab, küllad se näeb, kuida asjad sawad wimaks minnema,  kas leppiwad weel siin mailmas ärra, woi jäeb se tullewase kohto mõistja holeks nende asja selletada. Prantfusemaalt. Söa kullu tassumisest.  Hiljoti on Prantslane omma söa wölga 200 miljoni ärratassunud ja ka selle makso ülle Sakslase käest kwittungi wasto sanud.  Kolm milliardenit on nüüd tassa, agga kaks weel maksa. Wanna sönna ütleb, kui saab ülle koera, siis saab ülle sabba ka ja sesamma  lotus olla nüüd ka Prantslasel. Neljandama  milliarde jauks olla tal jubba ka hea kammalo täis koos, agga ta ei tahta sedda mitte ühhe korraga käest ärraanda, sepärrast teeb ta nüüd Sakslasega kaupa ja lubbab igga kuu 15. päewal 2tw miljoni ärramaksa ja nimmelt  15. Januaril, 15. Webruaril, 15. Märtsil,  15. Aprilil ja 15. Mail; sellega õlleks siis neljas milliarde tassutud. Kas Sakslane nende terminidega saab leppima, sest ei tea seitungid  weel könneleda, sest wastus ei olla weel Sakslase käest taggasi tulnud. Leppib Sakslane  sellega, siis on wie kuu parrast jälle terwe milliarde tassutud; ühhe korraga õlleks se ka liig raske. Kaks savikut ühhes linnas, ei tahha rahwa mele parrast olla ja ütlewad sedda  mitte hea ollewad. Neil on Roma linnas praego kaks meest, Prantsuse asjo tallitamas, üks wanna pühha issa ja teine Jtalia kunninga jures. Wanna prii rigi präsident Thiers on sedda kül wägga hea arwanud ollewad, et seal kaks tallitajat on, agga rahwas ei arwa sedda heaks, waid kardamad, et se wanna präsidendile  parrast kanget peawallo saab teggema ja ütlewad: Meie ei sa arru, mis tarbeks pühha issa jures üks sadik peaks tarwis ollema; ta on kül katoligi usso kirriko peawannem ja üllem  wallitsejeja, agga polilika asjadega põlle tal teggemist, sest st tal ilmalikv wallitsust ennam ei olle. Kirrikliko asjo woib rigiwattitsus  ilma savikuta wanna paawstiga tallitada ja peab ka sedda teggema; sest Romas ei olle muud kunningast, kui Jtalia kunningas ja rigiwallitsusest  künni rigiwallitsuseni woib üks sadik olla. Italiamaalt. Kunningas Wiktor Zmanuel, on essimesel ue aasta päewal omma parlamendi savikud wasto wötnud ja neid süddamest  selle eest tännanud, et nad temmal temma  wallitsuse jures abbiks olnud, mis peale nende präsident üht könnet piddand ja selle peale olla kunningas wastanud, et temma kõige surem sowimine se olla, selle eest hoolt kanda, et Jtaliama ühhemelelik ello ja prius ei saaks rikkutud ja et sellel middagit karta põlleks. Inglise seitung ..Times" könneleb: Paawst Pius IX. woib agga üht asja nimmetada: et temmal õigus on ja et neid wägga pissut on, kes lemmale truiks janud, agga surem innimeste  jaggo, mis ma peal ellab, ei tea mitte, mis nemmad tewad. Sedda on ta jubba õige saggedaste öölnud, ja ütleb ueste jälle: mailm ott liig pakso nahka läinud, sedda ei jõua kegi ennam parrandada. Sesamma seitung könneleb  eddasi: ..Kaua ei sa se ennam turima, et ta omma wiimse hinge tömmamises saab kaebama,  et ta kui wang peab surrema ja otse sepärrast, et ta õigust on armastanud ja kurja wihkanud. Selle järrele woib temma järreltullija  pea selle mõtte peale tulla: Minno ees olleja on kül söddinud ja wöidelnud ja põlle wöimust sanud, minna katsun leplikul wisil ellada,  ehk lähhäb assi siis parrem ja löbbusam, ja nimmelt sellega leppida, kuida asjad praego  mailmas seisawad." Uemad sönnumed. Pernust. Kirriko sönnumed. Mödaläinud  1872 aastal on Perno linna saksa- ja ma koggodustes ning ka Testama koggoduses sündinud, surnud, laulatud ning armo laual käinud. 14