A. G. gi wist üsna ilma ei ole? aga neid awaliku aea lehtede sees kõige maailmale kuulutada,  ei ole kristlik, weel wähem wennalik; see oleks parem wöinud tegemata jääda. Unustatud  A. G. oleks pidand, enne kui kirjutama hakkas, mõtlema, et need mitte öppetatud kunstlauljad  ei olnud, mis nad ka kogoniste ei tahtnud  olla, waid niisugused, kes oma raske paama tööst üle jäädawaid priitundisid, selle ülemaga kasuliku asja õppimiseks on pruukinud  ja seda hilja, omas mehe pölwes õppima hakkanud ja ära õppinud, mis nad möistwad. Meie paneme seda üsna imeks, et nemad oma ise õppimise läbi nii kaugele on saanud, kui nad on ja see näitab, et nende keskes üks kindel  ja edasi püüdaw meel walitseb, kelle üle endid peaksime rõõmustama ja südamest soowima,  et meie armsad Eestiwennad ikka enam ja enam waimoharimise teel edasi jöuaksiwad; aga U. G. püab omas kirjas sellele tammi ette teha, ja selle läbi woiwad noored inimesed  pea oma õppimise lusti kautada, kui nad oma õppimise waewa pääle nenda awalikult laematud saamad. Kui sääl midagit kiita ei olnud, siis oleks ka laitus wöinud ukse taha jääda. Üsna aru saamata asi on see mul: Mis asi keelab U. G. paremine tegemast? Kahju, jah wäga kahju, et A. G. kellel üks niisugune peenikene laulu tundmise maim on, mitte oma paremat ja peenemat tundmist mulal ei ole pruukinud, kui aga teiste laitmiseks; üsna sõbralikult tahan öölda, oleks see paljo mõistlikum olnud, midagit awalikus aea lehes kulutada, mis neile suremat himo õppimisele oleks teinud. Uh ja! mul tuleb siin üks mana sõna meele ja see ütleb: ..Kergem teisi laita, kui ise parem teha", ja seda näitab auustatud U. G. ka kaunis selgeste mõistnud olewad. Jo siis auustatud U. G. südame tunnistus  ülesärkanud ja tema äratunnud, et ta nende meestele ülekohut teinud, on tema, kuida kuulnud oleme, ülemal nimetatud laulu seltsi juhatajat kirja läbi andeks palunud, mis aga meie arwates sedasamma teed kaudo oleks pidand  sündima, kust laemdus käis, see on awaliko  aea lehe läbi. Löppetuseks soowin kõige Eesti lauljateleüht  kindlad ja wasimata waimo, õppimise teel edasi astuda ja et Eesti laulu kontseptid ikka enam ja enam helisema hakkaksiwad, kellest aga meie auustatud A. G. ei peaks osa wötma,  sest see wöiks tema õrna laulo tundja körwadele kahjulik olla. J. R. Riast. Margusest. Aprili kuu 3. pääwa  hvmiko wara on Peeterburgi kiwi-tee äres Wiekmanni majas elaw pesuker Nikita Danilowi  juures kutsmata woerad käinud, kes oma näppo tööd tule panemisega ärateinud, ja asi olnud nenda: Danilowi kortrel on kaks tuba, üks wasto ulitsat ja teine wasto hoowi ja kummagi toa! üks hakken ning mõlemate tubade  wahel wöörus; nemad ise maganud hoowi pool toas, wasto ulitsat toas pole keegi maganud.  Margad olla ulitse poolt hakna luugid  lahti murdnud, hakna ruudu sisse waotanud  ning siis lahti teinud ja säält tuppa läinud, sääl hulk pesu, 65 rubla selget raha, kaks saea rublast pankbileti ja mitmesugusid riivid  kappist kaasawötnud, mis kõik ühtekokku 456 rubla wäärt olnud; wähemad asjad, mis suurt wäärt pole olnud, need jätnud nad kappi paigale, olla neid aga põlema süüdanud ja siis oma teed läinud. Politseil olla aga, tema holeliko tagaajamise pääle, õnneks läinud, auusaid  mehi kõige warastud asjadega kätte saada; raha ei leitud aga mitte nende juurest,  waid selle asemel oli ta niipaljo jalge pääle saanud, et üks nende seltsimeestest rahaga  Mitawi läinud, kus tema jäljed aga juba ülesleitud. Danilowi meubled ei ole mitte assekurantis Ülesantud olnud, aga maja olnud 1266 rubla eest assekurantis ülal; ometige ei ole tuli, sest et majarahwas ruttu st appi saanud ja tuld ärakustutanud, majale suurt kahjo saanud teha. Äprili kuu 2. pääwal, pärast lõunat, on Luhbani ulitsas, Walge kõrtsi eest. Kustas Lipperti hobune ärawarastatud. Hobune olla aga äratundnud, et asi õige ei ole, on wastopannud  ega mitte edasi läinud ja nenda on see taga ajajatel wõimalik olnud, auusat hobuse  warast kätte saada ja politsei hoietawaks anda. Tartust. Mälestuse pääw. Kuida iga aasta, nenda ka see aasta, on see suur mälestuse pääw, mil meie armas rahwas pä- 132