abbikasa Partsis asjata kõik olla ärrakatsunud, temma wangi pölwe seks muuta, et ta ommalt  maalt saab wälja aetud, egga ial ennam tohhi taggasi tulla, põlle korda läinud, siis olla ta kindlat nöu wötnud ärrapöggeneda. Temma on nüüd läinud ja ellab wöeralmaal prii pölwes, agga waesed wahhid ja wangi hone direktor istuwad temma assemel wangi koeas. Kindral Lewal olla käsko sanud, senna särele sõita ja asja holega järrel kulada, kuida ärrapöggenemise assi olnud. Madritist kirjutakse 3. Aug.: Karlistlased on Õteitsa lahhingis umbes 700 meest, nendasammoti  ka hulk söamona ja kolm vmma kõige üllemad kommandiri kaotanud, kes kõik Willatuerta  mahha maetud. Rigiwallitsuse söamehhed  olla Larragussa minnemas. 4. Augusti!  kirjutakse: Kõik kahjo, mis Karlistlased  Saragassa-Madriti raudteele teinud, arwatakse  künni 3 miljoni realeni se on Hispania  rahha nimmi suur-ollewad ja liggi kuus näddalat aega wötma, künni kahjo jälle parrandatud woib sada. Segorbiast wälja minnes, on nad jälle hirmust ja jälledat tööd ' teinud. Rigiwallitsuse põhja põline wäggi on 17 pattaljoni abbiwägge, 20 suurt-tükki ja 700 hobbust abbiks jure sanud. Hispaniamaalt. Tülli platsist. Mitme  teiste sönnumite seas, on wägga tähhelpanna,  et Karlistlaste wäggede üllem Lizarraga  ja Don Alfonso 13,000 mehhega, ühhe kehha peale, kus rigiwallitsuse wägge mitte rohkem põlle olnud, kui üks rüggement jalla wägge kaitsjaks; 15 tundi asjata peale tükkinud;  rigiwallitsuse mehhed olnud wägga waprad wasto seismas. Lizarraga nõutamise peale, et nad sedda kohta peaksid käest ärraandma,  olla ni hästi soldatid kui koddanikud wastanud, et nemmad enne surra tahtwad, kui sedda lubbada, et se koht saaks ärraantud.  Rigiwallitsus olla neid nende wapruse eest tännada lasknud. Bartselonnast olla sennumid sadetud, et Karlistlased, ümbes 2000 meest, üsna sallamahti,  senna linna lähhedale tulnud ja se just ühhel aeal olnud, kus rigiwallitsuse wägge seal sedda linna kaitsmas ei olle, mis parrast  siis linna rahwas wägga sure kartuse sees olla» Ühtlase olla ka teadaantud, et Karlistlased kõiki mehhi, kes tenistuse kölbawad,  omma tenistusse sunniwad. Üks ossa Karlistlasi olla 26. Julil katsunud tormis  Molins de Rei linna ärrawötta, sanud agga sure kahjuga taggasi lodud; sealt olla nad Willafranka peale läinud, mis nad nüüd ähwardawad ärrawötta. Rigiwallitsuse kindralid,  Lopez, Dominguez ja Bedoia olla Barlselonna linna läinud. 271 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Aulik Perno linna raekohhus annab seläbbi kõigile neile, kes ennesel arwawad ärrasurnud Kadri Blum, sünd. Krisch järrele jänud warra pärrimise ehk wölla nõudmise õiguse ollewad, teada, olgo et issi ehk ka seaduslikult wollitud wolliniko läbbi, sedda siin raekohto ees, selle termini 1 aasta 6 näddala ja 3 püewa aea sees, alla kirjutud  päewast arwata, se on: kõige hiljemast künni 20. Septembri ku päewani 1875, kohto koos ollemise aeal peawad teatama ja omma nõudmise õigust kirjade läbbi tõeks teggema; kes parrast sedda üllemal nimmetud termini tulleb, ei sa enuam  kuulda wöetud, maid järrel jänud warra üllesantud  pärriatele wälja maksetud. Pernus, rae-koea peal 6. Augustil 1874. Rae-kohto polest ja selle nimmel: Justits pürjermeister Fr. Nambach. M 1538. Sekretär Brakmann. 2 Keiserliko Perno linna wogtei kohto polest antakse  seläbbi teada, et kõrgest au ustud rae kohto kässo peale 15. Jutist 1874 M 1377, ärrasurnud Mihkel Simmi parralt, Perno Ria allewi 11. kwartalis M seisaw kruntplats, selle peal seisawa maeadega awwalikult peab ärramüdud  sama ja Väljapakkumise päewad on 18. 21. ja 23. Oktobril s. a., neljas ja wimane termin agga, kui sedda peaks nõutama 24. Oktobri 1874 peale kinnitub ja samad siis kõik, kes sedda kruntplatsi osta tahtmad, kutsutud nimmetud päiwi!  ja iggakord lõuna kello 12 selle kohto ette tulla, omma pakkumist ja üllepakkumist kulutama ja peawad siis otama, mis jure lömise polest saad mõistetud. Mis tingimustega se Väljapakkumine saab ollema, on selle kohto kantseleis nähha. Pernus, wogtei»kohtus, 18. Julil 1874. Oberwogti assemik. raeherra D. Nagel. M 362. Sikkertäri assemik H. Berg. , Audro trahteri „Kuld-Löwwi" jures ollew, uus kegelbaan, mis nenda tehtud, et sedda teise kohta woib wia, on müa Audro mõisa wallitfuse läbbi 1