res ei jõua säädusliku olemist ülal pidada, kõige wahemast oleksid sääl 20 pidand olema» Prii tulekustuja seltsi kommandeur ning mõned  säädusliku oliko järelwaataja seltsi liikmed,  on mõnda korda juba katsunud, nende aru suurendada, aga iial ei ole see neil õnneks  läinud neid leida, kes ligimese armastusest  aetud seda ametid eneste pääle oleksid wötnud. Wäga põlastamise wäärt on, et nii wähä ligimese armastust weel on leida. Riast. Hispania söast. Igast asjast on naha, et Hispania merine mässamine ja sõda oma otsale on minemas, mitte seepärast, otse kui oleks uus riigiwalitsus oma wöidudega  sundinud Karlistlasi alla heitma ja armo paluma, ei mitte seepärast, waid et mölemil pool suur wäsimus käes ja kange põud nende raha hallikad ära kuiwatand, iseäranis Karlistlaste  pool on selle poolest suur nappus käes. Hispaniamaal ei ole see kellegi uus, waid wanna tuttaw asi, et üht lippo maha jättawad ja teise alla lähäwad. Kindralid ja alamad ohwitserid, kes tänini Don Karlose teenistuses olnud, on, kui olid näinud et nende lootus tühja läinud, ennast tema teenistusest lahti öölnud ja temale selga pöörnud, ei ole imeks panna, ehk see kül kiidu wäärt ei ole. Olgo nüüd asi kuida see on, aga üks troost jääb meil ometige ja see on, et see hirmus werine sõda ükskord saab lõppema. Kuningas  Alfons ei ole oma lootust mitte ükspäinis  selle peale pannud, et seeläbi wöit tema poole saak jääma, et tema wastase lippu alused  üks teise järele ära pögenud, waid paljo enam on see tema kindel ettewötmine, oma söawägesid ühe uue saaduse põhja pääle saada, mis läbi Don Karlos saab rahule sunnitud ja rahu Hispaniamaal jäädawaks rahuks saab jääma. Ehituse puud, on allati tarwitawad  asjad ja kui neid käes pole, on lugu waene ja neid weetakse iga kewade wet kaudo alla. Kuida wene seitungid juttustawad, peab see aasta ülemal, Düna jõe kallast kaudo, arutumaist  ehituse puid wäljaweetud olema, mis see kewade, kui wana Düna oma kaane paalt saab äralükkama, wet kaudo peawad Riga parwitsetud  saama. Kõige wanemad inimesed ei mäleta seda näinud olewad, et nii paljo puid maharaiutud on saanud, kui see talwe ja seda olla nemad, kuida nad ütlewad kuulnud  olewad, seepärast teinud et kroons tahta metsadele üht keeldust pääle panna. 25 aastane teenistuse pääw. Riast kirjutakse 22. Märtsil: Meie aeal on see üks wäga aruldane asi, et teenijad pitkem aeg ühe ja nendesamma sakste juures teeniwad. Kas peaks see süü igakord kuida saksad enamiste kaebawad teenijate juures otsida olema, woi on ka sakstel selle poolest süüd, si da ei hakka meie taga uurima ega kellegi pääle kohut mõistma, waid igaüks pango aga seda tähele, et liig sageda teenijate wahetamise läbi, maja pidamine kahju saab ning teenijad oma teenistust raskeks ja wastomeelt teemad. Hea meelega teisi teenida, on üksi sääl wöimalik, kus teenijat ka inimeseks peetakse, ustakse ja armastus leiwa wanemaid ja teenijaid ühendab;  üks seesugune asi wöib aga seda wöimalikuks  teha, et mõlemad pitkem aeg ühes koos elada wöiwad. Hiljuti kõnelesime kuldpulmadest,  ehk ühest abielu paarist, kes 50 aastat läbi ühe ja nendesama sakste juures, kus nemad abielusse heitnud, truiste ja ustawlikult  teeninud ning nüüd sääl ka oma kuldpulmi  pidanud. Täna kõneleb Ria seitung, mis siin alamal lugeda: ..üks wamiil, kelle teenistuses üks truu ja ustaw naesterahwas, täna oma 25 aastast teenistuse jubeli pääwa teretab, tunneb seda enese kohuse olewad, oma armast teenijat ja leiwalist Anna Luts tema truuse ja hooleliku  teenistuse eest oma südamelike täno ülestunnistadamuidugi  tääda, hea kingituste ja armastuse ülesnäitamise läbi. Talinnafk. Uus kuberneer. Tatinna seitud ütleb seda ustawa meeste käest kuulnud  olewad, et tänine Eestimaa wiitsekuberneer,  tõsine staatsrath Poliwanow, kõige kõrgemalt Eestimaa kuberneeriks kinnitatud saanud. Peeterburgist. Tulekahjudest, mis üle kõige Wene riigi Weebruari kuul olnud, kõneleb..Wall. tead.", et üleüldse 1088 tulekahjo  olnud, kus tuli 1,148,00! rubla eest 116