kui nenda mönne koppiko samad, siis sellega kõrtsi lähhäwad ja pead ni pattamaks tewad, et parrast üsna okse peale tulleb, nende õnne sõnumist kuuldes. Ja mis on nende õnne sowimine? Mitte muud middagi, kui tühhi lörri ja Jummala teotamine; nenda saab se kallis päew ärrarikkutud ja ärrateotud. Tahhame  meie kellegile õnne sowida, siis sündko se, agga mitte makso eest, siis ei olle se middagi wäärt, potte muud, kuida jubba kord ütlesime: tühhi lörri. —Meie anname siis sedda nõu, sel paewal jummalakartlikult ellada ja sel päewal Zummalat maimus ja tões kummardada, agga mitte kerjamise, jomise ja tühja õnne sowimisega  teotada, sest se ei olle risti rahwale mitte auuks maid häbbiks; iggaüks möttelgo agga oige süddamest selle peale, mis se päew meile kulutab; sest ta rägib meile wagga paljo ja wägga suri asjo. Jgga kerjamine on köwwaste  ärra keeldud, miks ei sa siis ue aasta kerjamine ka ärrakeeldud? Peaks se ka sündima.  Ommalt maalt. Pernust. Mõnda. Meie wanna Perno lin mudab ennast aega möda ikka teiseks; se aasta woeti jälle kaunis hea tük walli temma ümbert mahha ja tehti nenda rumi, et ennast laiendada wöib; nüüd on agga haid raskid kukro mehhi tarwis, kes maeastd peale lassewad  ehhitada, mis läbbi lin suremaks ja kennamaks  lähhäb. Se aasta ollid temmal kaksikud  lapsed, se on: kaks wägga suurt ja kenna  aita said ülles ehhitud, mis möllemad hea summa rahha tullid maksma ja praego on ta jälle käima peal; saab tullewa aasta wist jälle kaks õige suurt aita ehhitud, misga jubba allustust  tehhakse. Se aasta laskis noor Barlehni  herra sure kenna aida ülles ehhitada ja Pulsi herra pärriad ühhe sure õlle keldri alla ning aidad peale ja tullewa aasta lassewad Jakki ja Schmidti kuntorid ehhitada; kus töömeestel, issiärranis mürisseppadel, rohkeste tööd on. Jakki aidale pannakse praego jubba allusmüri, misga enne tahtwad walmis sada, kui kange külm kaela tulleb, et siis kewwade kohhe wöiwad müri tööga hakkata. Et aidade pudus ni sureks läinud, tulleb sest, et kauba aeamine kaswanud; same ükskord ka raudtee, noh, siis tõuseb kauplemine wist weel suremaks, ja siis on ka wist rohkem aitasi tarwis, kuhhu linno woiwad sisse rumitada. Mis üdist on siis weel Pernust kuulda? Noh, tahhan warsi öölda: Enne kui meil jälle süggise kätte tulleb,  ja lummi musta maad kattab, on meil üks uus elementar koli maea walmis ja kool assutud. Wata wanna söbber, kuida selle koli luggo on. Sedda on jubba mitto kümmend aastat taggasi, kui üks wanna herra 50 tuhhat  panko rubla ühhe koli jauks kinkinud, mis agga siis koli kaptaliks jäeb, kui temma ainus tüttar, kes selle ka pta li intressidest peab ellama,  ärrasurreb. Aasta kolme nelja eest taggasi  olla ta ärrasurnud ja siis on kohhe raekohto  polest komitee wallitsetud ja kinnitub, kes sedda kaptali peab wallitsema ja intressid seks prukima, mis tarbeks ta kinnitub. Need paar aastaid, mis ollid möda läinud, kaswatas  komitee sedda kaptali künni 15 tuhhande höbbe rubla peale ja nüüd tahhab ta üht uut ja rumikat kolimaea ehhitada ja kui se walmis, siis ka koolmeistert nõuda ja koli assutada,  nenda saab siis meie linna eddespiddi nelli poislaste elementar koli. Tahhab kegi teada, kuhhu sedda maea tahhetakse ehhitada, siis kostan selle peale, kui rae kohhus agga platsi annab, saab maea ma köstre maea wasto ehhitud, ja otse ni samma suur, kui köstre maea. Sedda üdist teadsin weel könneleda; muud uutsed asjad on iggapäised; et nored mehhed naisi wöttawad ja tüttarlapsed mehhele lähhäwad, se on jo seäduslik ja iggapäine assi, sest ei maksa jutto tehha, ja otse nendasammoti  ka sest mitte, et kui kegi sedda, mis ta ostab, selge rahhaga maksab, ostab agga kegi ilma rahhata, sedda nimmetame, tahtko ta sedda ehk mitte, margaks; muud tähhelpannemise  wäärt asja ei olle meil käes nimmetada.  Pernomaalt. Wargu sest. Meie päiwil  tikkub warguse töö üsna pärris awwalikuks  ammet-tööks sama margad hakkawad nisamma meistre nimme kandma, nago rätseppad,  kingseppad ic. :c. ja on se, kelle käest warrastakse,  surem süüdlane, kui warras, miks- 421