ehk ku! rahho tehtud ja sõbrus nende wahhel peab wallitsema. Berlinist kirjutakse et Saksa rigiwallitsus hiljute Prantsuse maalt wägga pahha sönnumid olla sanud, mis labbi nende wahheline rahho jälle pea wöib rikkutud sada ja tõelikud asjad ennese järrele tõmmata. Sakslased sowiwad Prantslastele aina head, agga sedda prugiwad nemmad wägga pahhaste ja näitawad iggapiddi Sakslaste wasto tännamata.  Se on jo wanna tuttaw assi, et iggas rikis wöerast rahwast ellab, seal omma pead toidab ning ka selle rigi kässo ja seaduste  alla heidab. Paljo SaWasi ellasid enne sydda ja ellawad ka praego weel Prantsuse maal ja nendasammoti ka Prantslased Saksamaal  ja iggas rikis ülle kõige mailma; iggas paikas leidwad nad kaitsmist selle rigiwallitsuse  polest, kus nad ellawad ; otse nendasammoti  leidsid Sakslased enne sõdda sedda ka Prantsusemaal, agga nüüd neid sea! koggoniste ennam ei sallita; rahwas olla imme modi tais wihha nende wasto ja tehhs neile wägga paljo kahjo ja se sünnib kõik snnamiste sallaja, ilma rigiwallitsuse teadmata. Nüüd olla agga assi awwalikuks sanud ja kohtud sest teadust saMd, kuida Sakslaste kassi käib ja issiärranis  on Saksama sadik, kes Partsis assct, sest teadust sanud, et temma rahwast ni pinatakfe ja wa-ewatakse, separrast olla ta Prantsuse rigiwallitsuse jures omma rahwale kaitsmist nõudnud. Assi olla jubba ni kaugele läinud, et Prantslased ulitsa peal saddade kaupa ühhe waese Sakslase kallale läinud ehk Sakslase maeasse tunginud, haknäd purruks lönud, temma  kaupa ja möblid ärrankkunud ja nenda Lemmale mammata kahjo teinud. Kõik se näitab nenda wälja, otse kui ellaksid nad kesk Vaenlaste seas. Õlleks Prantslastega mitte Vhho tehtud, siis õlleks se issi assi olnud, agga et Sakslaste poolt neile sõbralikult kät pakbutud ja rahho tehtud, separrast ei whhi nad ka ennestele seddn julgust wötta, Sakslasi  pinata ja seal jures ilma trahwimata jäda. Lota on, et Saksama sädikud asjata rigiwallitsuse  käest ei õlle abbi pallunud. Berlinist. Römu tunnistus. Üks Dberbaieri ma tallopoeg LenggmMMgUnMst, nimMsga P.. on selle römo tuM nistuseks, et kõik Saksama ennast ühhendanud, Saksa keisrile üks paar wägga kennaste tehtud kuld kannusid kinkinud, mis peale wanna keiser Willem tedda tännada lasknud, ja, sowib, et kõik Saksa ühhenduse sidde wee! paljo kindlamaks lähhäks ja iggaweste jädaw õl- ' Kasfelist. Linna sisse minnemine. Septembri ku 13. päewal, lõuna kello 42 aeal on 22. diwisioni jaust söamehhed suretükkide  laskmise ja kellade hellistamife a! km? naste ehhitud linna sisse läinud. Nende ees sõitnud keiserlik ja kunninglik kroonprints omma liggi ollejatega ratsa. Willemshöhe wärrawatz, kust nad sisse läinud, terretanud linna üllem pürjermeister kroonprintsi ühhe terretamise könnega, mis peale ka kroonprints olla wascanud ja ommas kõnnes Hesseni sõameeste  waprust wägga kiitnud ja selle könne löppetufts weel hüüdnud : ..Ellago saMs keiser" ja (emmaga ühhes öiskanud ka kõik söamehhed ja seal koos ollew rahwas õige süddame  põhjast. Selle peale olla wjitse pürjermeister  Weigel ette astunud ja linna nimmel selle diwisioni kommandirile kindral-leitenank von Wittihhile üht kullast loorbeKi krantsi kätte andnud, mis temma tännuga wastowõtnud. Darmstsötist. Palwe kirri. Way nad katoligi ussulised olla seal fallaja üht koos ollemist piddanud, kus nad uhhes meses ertspiiskoppi Ketteleri terwiseks klaas head jodawat  wina j onud ja Suurhertsogile Hht palwe kirja läkkitanud, kuhhu 20 tuhhat meest om? mad nimmed allakirjutanud ja mis nad seal palluwad? Ei muud middagi, kui agga sedda> et Suurhertsog wanna paawstile temma ilmaliko  wallitsust jälle aitaks kätte murretseda ja ommalt poolt seks kõik teeks, mis ia! wqimalik,  et kõige katoligi ussuliste sowimine täidetud  saaks, ja manna, paawst omma wqnna au sisse tõstetud. Suurhertsog olla savikute palwe kirja lahkeste wastowötnud ja ommalt poolt lubbanud tehha, znis ial wöimalik, et katoligi ussulised Me omma Mnna õigust Me saaksid. , 328