kes sest holib! Siin on nüüd need kõige saggedamast ettetullewad wiggadused, mis sest tullewad, et koggokonnad ihnsad on, mis agga ommetige nenda ei woi jada, waid wibimata teiseks peawad minnema. Agga kuida peawad nad kadduma? Ei muido mitte, kui kässo waljuse  teel, sest issiennesest sedda parrandada, seks on rahmas meel wägga liig taggasi ja emal, sedda ärra tunda, mis neil kassuks woi kahjuks on. Ilma, et neile seadusi hakkame ettepannema, tahhame üllemal nimmetud wiggadused  weel kord läbbi wötta, et nahha, kuida wisi nende asjad parrema talla peale peaksid minnema, ja kuida se wöimalik õlleks. 5) Ämma eidede parrast! Kas se peaks mitte wöimalik ollema, ühhe koggokonnale kohhuseks tehha, ühhe nimmetud hingede arwo järrele üht naesterahwast ämmade koli panna ja nimmelt  kinnitada, et ka sedda kullo peawad kandma.  Need kolid peaksid makonna tohtrite issiärraliko  wallitsuse ja järrelwatamise al seisma, sest et meil weel wägga pissut kihhelkonna tohtrid  on. 2) Walla wannema ja teiste ammetnikude wallitsemine on nattuke kirjum, seal ei tahha sundus passida. Nende palk on kinnitud, nüüd õlleks agga tarwis selle peale käia, et se ka tõeste maksetud saab, ehk kül se weel ammugi ei awwita tublit meest wallawannemaks uppitada,  waid seal peab nende kinnitus nattuke aitama. 3) Walla kirjutajad! Kust on tubli ja selle ammetiga tuttawaid mehhi iggal aeal leida? Siin õlleks häddast tarwis, et ühhe üllema koli körwas üks klass õlleks, kus nimmelt walla kirjutajad saaksid öppetud, kes parrast koli öppetust,  agga enne ammeti peale seadmist, weel ühhe ehk teise kohto jures kohto asjade tutwastuse  parrast lühhikene aeg oppetuse al õlleks  ; ommetige peab neile palk mõistetud sama,  kellest ellada wöiwad, ja 4) peawad koolmeistrid semenarides öppetud ollema ja nenda ammeti peale seatud, et nende üllespiddamise murre neid enne aego halliks ei te. Nende kolme wimase punkti wasto wöib iggamees  räkida ja öölda: need mehhed sawad ommetige üllemate p olest kinnitud ja kaks wimast  ka eksaminiritud. Tööst! wägga tööst wanna wsnd! agga kule mis minna ütlen: Eksaminator ei wsi weel teada, kas mees ammeti  peale passib woi mitte. Ta woib mõistuse  polest tark, agga ello wiside polest koggoniste  rummal olla. Kõik need kaebtused ei õlle tulest wöetud; agga ommetige tanno Jummalale, ei olle neid pudust' ka iggal pool, sest meie leiame ka waldasi,  kus kõik wägga hästi lähhäb. Tallinnast. Laewade surmast. Sealt sanud telegrammi sönnumite järrele, on üllamal  nimmetud laewad, kõige ladungiga merre põhja läinud; laewa mehhed agga sanud merre surmast peästetud. Tallinna saddamas on arrawaonud:  kauba laew „Jwan", kaptein Johannsen,  Wenne plaggo al, tamme pudega läbitud,  Elbingist Tallinnasse tulnud; Koks karis ärrawaonud: ..Lummogina", kaptein Meulen, Hollandi plaggo al, mitme sugguste kaubadega laditud, Liwornust Peterburgi minnemas; Dagerortis  ärrawaonud: ..Dankbarkeit", kaptein Glup, P.öhjasaksama plaggo al, kiwwisüttega laditud, Shieldest Tallinnasse tullemas; Odingholmis  ärrawaonud: ..Katarina Elisabeth", kaptein Groth, Pöhjasaksama plaggo al, Bremenist  Peterburgi prahti wimas. Ms sü läbbi nimmetud laewad merre põhja waonud, ei olle üllesantud; agga on arwata, et merre jeä neile seddawört wigga teinud, et ei olle senna sanud, kuhhu piddand minnema. Kuramaalt. Mõrtsuka tööst. Margad  ei salli sedda, et kegi neid nende kurja töö pealt peaks kinni tabbama ja prugiwad siis, kui õiguse mehhed, söariista. Mitawi latti seitung  könneleb 5. Mail öhhest hirmsast mõrtsuka  tööst, mis seal Frauenburgi lähheda! Kaulitseni  mõisa kubjaga 17./18. Aprilli ku päewa ösel sündinud. Mõisa kubjas leidnud wargaid mõisa künest Heino peale teggewad, läinud liggemale,  et neid nende pahha töö pealt ärrakohhutada,  ehk kui wöimalik, kinni wötta. Mehhed ei olle temma tullemise parrast kohkunud,  waid üks neist wötnud püssi ja lasknud kubja, selle melepahhanduse parrast, et ilma asjata nende aega tulnud wiitma, nago koera kutsika mahha. 180