nud, et sõaplatsi peal, söameeste sekka astuda ja sest priiuse söast osawötta; praegu tulewad  aga sedasamma keed jälle sönumed, et noor Keschko mõne pääwa eest tagasi tulnud, sest et teda ta nooruse pärast ei olla föateenistusse  wastowöetud; hakkanud oma kooli tööd jälle edasi tegema. Smolenskist. . Säälatse rahwa elu lugu on Ul wäga kirju ja waesem kui waene, mis kõik sest tulnud, et neil juba mitto aastat  järge mööda, wilja ikkaldus olnud ja senna juure on weel elajate katku tobi tulnud, mis läbi nad üsna sandi keppi najale sattunud, ega praegu ei edasi ega tagasi tea, mis pearoad  tegema, et ennast ja omaksid nälja surma  käest päästa. Nende määratu suur häda, on nüüd maakonna wanemate südamid wäga liigutand, et n'ad selle rahwa pärast haledust tundnud ja seda nõu pidanud, riigiwalitsust paluda, et ta wõttaks lubada üht raudteed, Dorogobushist künni Roslawlisse teha, et nenda siis need waesed inimesed tööd ja teenistust saaksiwad, sest muido on nälja surm nende lähem sõber. Bufulukist. Tulekahjust. Säält kirjutakse  : 9. Septembril, pärast lõunat kellu 3, läks siin wäga walida tuulega tuli lahti, mis kaheksa tundi suure wägewusega oma ärarikkumise  tööd tegi ja kaks kolmandiku linna maani maha põletas. Teiste elumajadega on ka ühes ärapõlenud linna kohtumaja, linna pangamaja, postkuntur, kaks koolimaja, kaubahoov),  tulekahjutasumise seltsi kuntur ja mangi hoone. Lähema küladest on politsei inimesi waadidega tellinud wet wedama ja tuli saanud  kustutud, et suuremat kahju ei ole saanud  teha. õhtu kellu 19 tulnud wütsekuberneer  von Blinkmann ja üks liige kubermangu  maakonna ametist, ühe iseäraliku masinaga  senna, kes 999 puuda leiba kaasa toonud.  Üks kommission on senna asutatud, kes nende õnnetumate heaks peawad andid wastswõtma ja iga ühele tema tarwidust mööda ärajagama. TalurahwoS küladest, toowad rohkest?  leiba kokku. 1871 aastast saadik on see teine kord, et tuli saä! nii suurt paha teinud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Keiser Milleni,  ehk kül elatand ja wana, ei-Wts oma suurt keiserliku ameti talitust sellepärast mitte hooletuse sisse, waid kuhu ta amet teda kutsub  ja teenistus nõuab, sääl on tema platsis, oma kohust täitmas. Juba mittu nädalat sõidab ta omas riitis ümber, et nenda siin ja sääl mägesid ülewaadata ja nendega manõwert  pidada, kus juureS ta wäsimata ise ikka platsis on, n'agu oleks ta alles üks kesk-ealine walitseja. Mis siin tema reisi juures iseäranis  tähelpanna, on Sakslaste ühtehoidmine  ja ühenduse mägi, mis ennast sellega ülesnäitas, et igal pool, kuhu mana elatand walitseja oma pea wälja püstis, mhwas teda suure rõõmu viskamisega wastowöttis ja teretas.  Preistmaal ja Preisi linnades, kus manöwert  peetud, on see iseenesest mõista. EnaM tähendamise wäärt on need röömulikud wastswötmised  ja teretamised, mis mana keiser Sakssmmaal on maitsta saanud, Gsksenimaal, kus meel kaunis hea näppu täist kibedad nina tubakast ülal hoitud, kellest aga seekord seda wähemadki ei ole tunda olnud, ja nenda yn lugu WürtembergiS olnud, kus teda ime suure auustusega wastowöetud ja teretatud. Üks Parist seitungi .Figars" sõnumite andja, kes missist Saksa riigist ja selle asjust ei hakkaks kiitma, kui see mitte iseäralik tähelpanemise wäärt ei õlleks olnud, kirjutab sest wastowötmisest  nenda: .Mina ei wöi wabandada, et see mind maga kurwaStas, sest ma pidin enesele  ütlema: Meie juures Prantsusemaal, ei ole üht seesugust üleüldist pruuti, kes kõik Prantslased nii kaugele peaks saatma, enast, ilma et wiha oheliku taga wedawad, ühe teise ümber kaela peaksid langema ja kedagit auuwäärt  meest nii ülewäga auustama.-  Stuttgardist  kirjutakse, li. Septembril: See hüüdmine:  .Elagu keiser!" kõlas marmori lauade ja öllepenkide, kenas te malguStud söömatubade ja öllewaadide wahelt, see kõlab ta praego igast ulitsast, mis senna poole lahäb kust Willema juure wöib saada, kus täna õhtu Würtembergi kuninglik paar oma keiserliku wöeraga teelaudas saab istuma, kui wiimasel õhtul, miS mana keiser sääl meel on sest 355