eestseisja herra pani omalt poolt kooli seltsile tingimised ette ja seletas ära, et kihelkonna! mitte seda jõudu pole, nii suurt hinda selle maja eest wälja maksa, olgo siis, kui selts seda hinda 2800 rubla paale alandab ja kihelkond  adra aru järgi, wallad poo! ja mõisad  pool, wie aasta sees wies terminis wie protsendiga wäljamaksawad. Koolimaja ehitajad  tundsid warsi ära, et see ühel kihelkonnal  kül raske on seda wäljamaksa, seepärast sai siis kaup nenda tehtud, et selts oma poolt juba kokku pandud kaptaii 1200 rubla, kihelkonnale  ärakinkida, nenda, et 600 rubla kihelkonna  möisade abiks ja 600 rubla talo maksude abiks jääwad. Kihelkonna kooli konwent  oli selle kaubaga rahul ja tegi seltsi wasto ka üht iseäraliko põhjus kirja, kus sees tema kooli seltsi liikmete lastele üht iseäraliku õigust annab, et nende aastane kooli raha alati 5 rubla lapse päält odawam on, kui teistel ja sai säätud selle kooli parema korra paale awitajaks üht kohalist kuratoriumit. Kihelkond annab ka koolmeistri aastase kindla palga 500 rubla. 20. Detsembril 1874 sai koolimaja ehitaja käest wastowöetud ja 14. Jaanuaril 1875 hakkas kool 24 lapsega oma tööd ja 20. Jaanuaril sai see maja pühalikult sisseönnistatud. Rahwa hulk kogus homiko kello 10 kokku. Ka oli Wändra öppetaja, Pernomaakonna waimulik kooli rewident, seks pääwaks senna palutud ja see teretas kokku tulnud rahwast selle lauluga: ..Oh waga Jumal  kes" ja selle pääle pidas Tori öppetaja üht lühikest manitsuse kõnet nende püha kirja sõnade pääle, mis meie Luka ew. 1 p. 65 s. leiame. ..Mis peab sest lapsest saama" ning löppetas seda kõnet ühe lühikese palwega, et Jumala õnnistus selle maja ning sääl sees olejatega  wöttaks olla; otse nendasamuti on ka Tori wald selle maja alust pannes küsinud: „Mis peab sest majast saama?" Selle pääle pidas Wändra öppetaja nende pühakirja sõnade  põhja pääle, mis on Rooma r. 12 p. 6 —12 s. üht wäga armast ja südamesse tungima  t kõnet, kellega ta ühes mõned tähtsad tükkid, wäljamaa asjust jutlustas, kus sees ta ka seda kasu selgendas, mis tarkusest woib tulla ning löppetas seda kõnet öhe palwega ning selle tutwa lauluga: „OH wötkem Ju- malat", mis ka hilja asunud Tori musiko toor ligi mängis. Pääle selle mängisiwad nemad weel mõned rõõmsad laulud ja sellega oli siis pühitsus löppetud.  Andku Jumal selle wapra kooli õppekajale  ..Kuus- head terwist, wappert ja kanatliku  meelt oma tööd teha ja lastele sonakuleliko südant ja hoolust õppida. Praego on sääl pääle kolmkümmend last õppimas. J. T. Riast. Wilja saagist. ..Wall. tead." kõneleb möödaläinud aastase wiljasaagist Balti kubermangudes nenda: Neis kubermangudes oli wilja saak üleüldse rahul olemise wäärt. Eestimaal on taliwili 6— -BV2 seemet andnud, kus jures koormate järele arwata saak rohke olnud; aga koormate aru weike, sest et wili kõrre poolest waene olnud. Sui wili andnud 5—71/2 seemet. Heina saak olnud keskmine. Liiwimaal on iseäranis tali- ja sui-nisud rohkeste  wäljaandnud ja nimelt Ria, Wolmeri, Wõnno ja Walga maakonnades, saal saadud paigute 10—18 tsetwert ühe tesatini maa paalt; selle wasto on Saaremaal saak waene olnud, pole rohkem saanud kui 2 —5 tsetwerti.  Rukkid, odrad ja kaerad on läbi seite Walga, Tartu, Willandi, Perno, Wolmeri ja WönnZz maakonnades tesatini päält B—llV28 —11V2 tsetwerti andnud, aga Ria ja Wöru maakonnades  6 —lo tsetwerti. Linu on tesatini päält rohkeste kaks perkowicsa ja lina seemnid kaks tündert saadud. Lina saak olnud 1872 aastast  parem aga 1873 aastast waesem. Kuramaal  on taliwilja saak enam ehk wähem rahul  olemise wäärt olnud Pridriklinnas, Doblenis,  Tukumis, Talsenis, Hasenpotis ja Grobinis,  keskmine on see olnud Jlluksts, Bauskis,  Goldingis ja Windaus. Suiwilja saak on enamiste igal pool keskmine, aga heina saak waene olnud. Kuressarest. P räsid ent. ..Wall. tead." ütleb, et suur Majestät kõige kõrgemalt 7. Weebruaril ühe käso läbi walitsewa senati kohtule täada andnud, et Landrath paron Ernst Nolken Saarema piiskoppi kohtu präsidendiks  walitsetud ja kinnitatud saanud. 84