heina saa? hea olnud. Wolmari ja Pernu maakonnas on läbiseite ühe tessatini pealt 4? künni 5? puuda, Tartu ja Willandimaal 35 künni 40 puuda ja Saaremaal paljast 20 puuda heinu saadud; Ria ja Walga maakonnas  umbes 60 puuda. Heina aeal olid ilmad  wäga kenad. Tartust. Laitus ja kiitus. Tartu uus saksa seitung ütleb alamal seljamaid sõnumid  põhja poolisest Liiwimaa sermast saanud  olewad ja säält kirjutakse nenda: ..Meie sõidu peal Liiwimaalt Eestimaale, puutusiwad meile kaks asja silma, mis mõlemail poolil maa piiri sündisiwad ja ühel reisijal wäga imelikud  ja tahelpanemise wäärt oliwad. Meie Liiwimaa kõrtsides on iga pääw üks jaht, üks kisa ja kära, müselemine ja karwopidi kiskmine,  et asi hullem ei wöi olla. Mitte ükspäinis  kõrtsides waid ka muial paikades, Liiwimaa!  , on õhtuti arutumast noori joowastand  mehi koos, kes kõik sugust roojust ja roppust suust wälja ajawad ning koigesuguse häbemata tööde peale walmis on, nenda et üks reisija suures kartuses oma teed wöib edasi minna. Nii pea, kui meie üle piiri Eestimaale olime saanud, puutus saal kõrtsides  ja igal pool koguniste teine lugu meile silma. Ka pühapäiwiti on Eestimaal (Pernumaalt  Rapla poole minnes) lugu koguniste teine, mitte üht joowastand inimest ei puutunud  meile silmi ja õhtu pärast kellu 40met oliwad kõrtsid, n'agu surnu hauad, kõik wagusi.  Esimene kõrtsmik, kelle käest asja üle otsust küsisime, näitas meile üht trükkitud kirja, mis igas kõrtsis üleslöödud seisab, et igaüks lugeda wöib ja saal seisab: 5) Kõrtsmik  ei tohi kellegi inimesele nii palju wiina anda, et tä joobnuks jääb. 2) Zoowastanud ei tohi mitte kõrtsi lastud ehk sääl sallitud saada, otse nendasamma ka tüli tõstjaid mitte. 3) Ohtu pärast kellu lOmet ei tohi enam õlut ega wiina müüdud saada; aina üksi reisijad  wöiwad pärast kellu lOmet kõrtsis aset olla. 4) Pühapäiwiti ja suurel pÜhil peawad kõrtsid jutluse aeal kinni olema. 5) Kaardi mängimine kõrtsides on köwaste keeldud. 6) Passita ümber hulkujaid peab körtmik kmniwõtma  ja mõisa ehk wallawalitsuse kätte and- ma» Kes selle käso wasto teeb, maksab 15 rubla trahwi. Hakenrichter paron Maidel." Tõeste oleks see kõige maale üheks suureks heategemiseks, kui sillakohtud, otse seesamma sugusid käskusid ning saadusi ka Liiwimaa kõrtsidele  annaks ja kogukonna walitsustele köwaste kohuseks teeb, oma wastamise a! selle üle walwada,  et need saadused ka taieste täidetud saamad. Üht otse seesamma sugust mähet, kui rahwa  elu kõrtsides, teeb ka jõgede mesi Liimi ja Eestimaal. Liiwimaa jõed on praegu, see on li na-leu aeal, päris luhwti rikkujad, mis rahwa  tormisele suureks kahjuks, iseäranis meel neile, kes jõgede ääres elawad. Et seda sagedaste  et kaewud kuiwad, üks reisija  mitte ei tea, kust oma hobusid joota, mis ometige selle wasto suureks asjaks pole arwata,  mis jõe äärne rahwas peab wälja kannatama.  Selle wasto jooksewad Eestimaa jõed seda kõige selgemat ja puhtamat wet, kõige wähemast sääl, kust meie läbi retsisime, sest et hakenrihti kõhtude keelduse peale, kusagil ei tohi jõgedes linu leutada. Peaks edeSpidi ka Liiwimaale üks seesugune keeldus tulema, siis peab see kõige wähemast üks aasta enne seda kuulutatud saama, et neil aega oleks, enestele  kunstlikust lina-leutamise kohti muretseda. Anded. Kuida Tartu uus saksa seitung  kõneleda teab, on Tartu maakonna Kreeka õige usu waimulikud mehed eneste keskes nöupidanud  ja seda soowimist wälja öõlnud, oma palga rahast üks protsent nii kaua, kui sõda Balkani poolsaare pea! tuurid, Tartust senna läinud tohtrite heaks kulutada. Ülemal nimetatud  protsentist olla n'ad lubanud juba selle werend aastaga maksma hakkata. Mis paha lapsed teinud. Seda ei tahaks keegi uskuda, aga ometige on see tõsi, ja sest kõneleb Tattu uus saksa seitung, et lapsed  hirmust tööd teinud ja Tartu maakondas majasid põlema süüdanud. 29. Juulil s. a. on Tartu sillakohtu ees, Warrola walla talu tüdruk Julie Zettermann 12 aastat mana ja M aastane Kaddingi walla talupois Kustas Wohrmann, seeparast senna ülekuulamise alla antud, et majasid oliwa põlema pannud. Ülekuulades  on Julie Zettermann tunnistanud, et tema olla Luhdenhowi Künnapa tulu, kus 333