hädda kergituseks, kes aastal 187 V ja 1871 Saksa - Prantsuse söas hawatud sanud ja ka nende heaks, kelle eestmurretsejad ja toitjad soaplatsis langenud, rahha korjanud ja olla, künni selle korjatuse löppetuseni, se summa rubla kvppik kokko tulnud. On kül kaunis hea kammalo täis rahha, agga ka nende arro, kes abbi tarwitawad, mitte weike. Meie peame siis ikka palluma: ..Issand lummal!  hoia meid söa, katko ja kalli aea eest." Wöeralt maalt. Saksamaalt. Nahho teggemise puhhitsus.  Wanna saksa keiser on nõuks wötnud, rahwa sowimist täita ja selle mällestuseks, et se hirmus werrewallamine lõppenud ja waenlased  teine teisega rahho teinud, tänno jummalateniötust  piddada ja sest könneleb ..Rigiteadaandja"  nenda: ..Selle mällestuseks, et saksa söariistad ni õnnistud ja saksa wäed omma waenlaste peale wõimust sanud ning üks keisre riik assutud, peab ülle kõige Saksamaa iggas kirrikus 6. Junil pühhalik tännojummalatenistus  petud sama, pöllastakse agga, et mitte Saksa keiser, waid wanna Preisi künningas sedda käsko annab. Se mällestuse tännojummalatenistus  on nüüd jubba wist mödas sest tänna, kus sedda kirjutame, on jubba 8. Juni ku päew, agga kuida sedda päewa pühhitsetud, sest ei tea meie tänna, selgemat könneleda, sest et sönnumed ni ruttust meie kätte ei ulata. Söamehhed on omma piddo ka jubba ärrapiddanud.  ' Berlinist. Keisre tänno. Rigipäew on 3. Junil löppetud ja keiser olla omma troni könne sees rigipäewa liikmid nende armo annete eest tännanud, mis nemmad nende heaks kinkinud, kes söa läbbi kahjo sanud. Elsas ja Lootringeni kohta olla ta öölnud, et sedda jälle sadud maad heldusega peab wallitsetama ja kõik mis seal seatakse, nenda seatama, et se neil raske ei olle täita ja nemmad nendw ka süddamest sure issama külge harjuwad kindlaks  jäma. Könne löppetuses olla -ta weel öölnud, et tal tõeste teada olla, et praego tehtud rahho ka jädawaks rahhuks saab jäma. GmM. Suted wöerad. Würtembergi  kunningas on 3. Junil ja temma suur abbikasa pühhapaewal 6. Junil Emstst jälle koeo taggasi sõitnud. Preisi prints Georg olla jälle 3. Junil senna tulnud ning Wenne keiserlik  wamil üht weikest lust-söito Lahnsteini ja Laaneki ettewötnud. Prantsusemaalt. Aleksander Dumas  kirjutab kõigest neist eksitusist ja üllekohto teggudest, mis Prantsuse maa 19 saea aasta sees on eksinud. Ta könneleb: „Wimase mödalainud  79 aasta sees on Prantsuse riik agga wallega omma asjo tallitanud ja kõik kassulikud  assutused ja asjad ümberlükkanud'. Prius, wabbatrigi õigus, wennalik ühhendus, seadused,  kohtud ja kõik muud kassulikud asjad, neid olleme meie ümberlükkanud ja sellega endid  narraks teinud. Sel päewal, mil Thiers meid sõtta kutsus ja 24 tunni sees käskis järrel  mõtteida, mis tehha tahhame, enne kui Preisi wasto sõtta lähhäme, tahtsime meie temma maea pea- pealt mahhalõhkuda, agga nüüd, kus ärrawõedetud olleme, teme teddä ommaks jummalaks ja lubbame temmale terme miljon pranki, et ta omma maea jälle wöib ülles ehhitada. Meie lasksime 39 tuhhat omnra maa poega ärratappa, se on wägga raske, meie maksame 5 milliardenit Jules Wawre jamsimise eest, se on liig kallis, meie kaebame Troshu. peale, et temma se Prantsuse rigi ärraandja  on, se on rummal; meie kannatasime sedda, et Paris olli ümberpiratud, egga lubbanud  meie wõitjatele ühhes ehk teises trahteris  klaas' öllut jua, lubbasime agga sedda, et ulitsate tüdrukud, leierkasti mängiad, ümberhulkujad,  aea kirjade kirjutajad, Jtalia ja Pola rahwas, iggast ma jaust Parist linna hoidma, risuma ja põlletama läksid. Ja wimaks kissendame  täiest suust, et wälja aetud printsid jälle peawad taggasi tullema; teise sönnaga öölda, tunnistame meie kõige mailma ees, et meie jubba 89 aastat ennam ei tea, mis meie teme. Kõiki asjo, mis siin tehtud, nimme piddi nimmetada,  ei tunnista muud, kui narra tööd, mis naero wäärt on. Sinna armas Jummal! Mis suggune rahwasi Minna ei sa arro, mikspärrast  teised rigid häbbenewad, meid mapealt ärrakaotada, ja sedda üksi Preisi holeks and- 208