ja temma nenda nälja surmast peästetud saab. Et waesed lapsed ihhs ja hinge polest iggaweste  hukka ei lähhäks, on rahwas rahha kokko korjanud ja neile üht koggo paika murretsenud,  kus peawarjo ja üllespiddamist samad  ; praegd olla seal 60 last koos  poegja  tüttarlapsed kokko. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Troni pärrimisest. Wanna Braunshweigi hertsog kes ilma lapsita, mõtleb selle peale, et ta ellopäewad siin maa peal ka löppelikud on, ja temma kohhus sedda wattitseda, kes parrast temma surma temma järrele jälle aujärje peale peab sama; sest igga maeapiddaja peab ommad asjad nenda seädima ja aegsaste toimetama, et kui käsk tulleb,  siit ärraminna, kõik walmis on. Selle asja polest olla ta wanna keisre Willemaga juttus olnud ja mollemad endid wastastiko nenda ühhendanud, et rigi wallitsus kunmnga Georg V. poea, prints Ernst Augusti kätte lähhäb ja temma kui hertsog Braunshweigi ma ja rahwa ülle wallitseb. Preisi rigi wallitsusel ei olle siis selle kulutuse wasto middagi  räkimist, ja lubbab sedda heamelega, kui temma agga ommalt poolt ka lubbab, et Preisi! täielik wallitsus Hannoweri maa ülle jäeb; ei tahha ta sedda lubbada, siis on muidogi teada, ei lubba Preisi wallitsus tedda ka Braunshweigi troni peale astuda ja selle maa hertsogi krooni kanda. Berlinist. Elsas -Lootringeni asjust.  Ükski uus wanker ei jookse hakkatuses hästi, seal on ikka kord sedda kord teist seädimist  tarwis. Otse nendasammoti on nüüd Elsas - Lootringeni parrast Berlinis mõnda muutmist ja õiendamist, enne kui asjad hästi häkkawad käima. Saab se rahwas esmalt jälle willund, Preisi wallitsuse keppi al käima, siis ei olle ennam wigga. Rigi parlamenti! ja würst Bismarkil ollid agga hakkatuses kummagi!  issi mõtted nende seäduse teggemise jures  ja need piddid esmalt ühhendud sama, muido ei wöinud seäduse kokkoliitmine mitte kindel ja sünds olla. Sedda läbbiräkimist ja kokko tippimist olla nad 22. Mail omma parlamentis  holega ja järrelmötlemises lsbbiräkinud  ja nenda õiendanud, et nüüd ennam tüllitawat  asja nende wahhel ei olle. Rigikantsler,  würst Bismark, olla öölnud ja selletanud, et rigiwallitsus enne 1873 aastat Elsas-Lootringeni  rahwast parlamenti egga rigikoggo radi liikmeks ei tohhi wallitseda. Nende made ja rahwa seadus, kinnitab nende praegust malli  tsüst, künni 1. Januari ku päewani 1873, siis langemad ülleüldse Saksama seaduse alluste  kilda. Würst Bismark on würst Gortshakowi, kes neil päiwil Berlinis olnud, terretamas käinud. Münchenist. Suurwürstina reisist könneleb Ria seitung omma uema sönnumits al, et keiserlikud kõrgused, Wennema Suürwürstinad  Konstantin ja Aleksandra kalli terwisega  senna sanud ja Hotellis aasta aega" kortert wötnud. Baieri ohwitserid, kellel Regensburgis suggulased  ja kes omma rüggementiga Parist al Rogeuti kindlust hoidmas olnud, on koeo sönnumid  saatnud, et Parist mässajad weel lühhike  aeg enne sedda, kui nad taieste ärrawöedetud,  katsunud Baieri söawäggedest labbi wäljaraiuda,  sanud agga tuggewaste ja ilma sure kahjuta Baieri poolt, taggasi lödud. Koblentstst kirjutakse, et meie suur ja armoline  Keisre Herra 31. Mail seal Keiser Uleksandre kaardi-krenaderi-rüggementi ülle paradet  piddanud ja neid munserdada lasknud. Prantsufemaalt. Prints Napoleoni kirri. Tähhelpannemise wäärt asjust ei õlle Partsis ja seal ümberkaudo pudo; seal tulleb ikka middagit ette, mis uus ja issiärralik, ja nende seas on ka prints Napoleoni kirri, mis ta mödaläinud päiwil Jules Wawrele kirjutanud.  Sedda kirja täielikult tua, ei olle meil wöimalik, sest et meie task seks liig weike, waid nimmetame agga lühhidelt pari sönnaga, mis temmal süddame peal olnud, ja mis tedda kirjutama sundinud. Mis on siis temma kirri? Ei muud middagi, kui kibbi rohhi Jules 200