ShwerinW» Kihlused. Kuida kuulda,  könneleb Ria seitung, on 9. Mail, Meklenburg-Shwerini  hertsõgin Marie,  seata  tse Suurhertsogi tüttar, essimesest abbikasast, Shwartsenburg -Rudolwstadti wallitsewa würsti Georgi kihlused olnud.. Südda otsib süddant ja armastus armastust, clgo se sure woi maddala pölwe rahwa jure, sest ka suresuggo  rahwa waimus on se kinnitub seadus: .Se ei olle hea, et innimene üksi on" ellaw ja nõuab sedda, mis temma kohhus on. Wersaillest. Parisi asjust. Rigi wallitsuse söa wäed nihkuwad aega moda ikka eddasi Parisi süddamesse ja igga ettetullew assi annab tunnistust, et mässajate rammo nörgastuse tobbes, ehk nago wahhest ööldakse: nago lastus Lind, kes ennam sest ärra ei sa. Rigiwallitsuse wäed on Mont Parnasse howi wähhikese waewaga nende käest ärrawötnud ja ommad mehhed sisse pannud sedda hoidma. Mässajad olla Tuil eri jure üht patta reid ülles teinud, kus lootnud wastasega tubliste tappelda ja tedda nörgastada; agga tuul puhhunud teiselt  poolt ja nende assi läinud nurja, sest wallitsuse  söamehhed, kindral Klinganti juhhatuse al, pirinud neid kõige pattareiga sisse ja siis olnud, kui hirid lõksus. Kõigest sest, kuida nende assi ni ühhes kui teises kohtas lähhäb, näitab, et surm pea su äres ja ots warsi käes on; kussagil ei jaksa nende rammo ennam wasto seista. Mässajatest olla jubba 8 künni 10 tuhhat meest wangi wöetud, on jubba issigi hea kord mehhi! paljo wöib neid siis weel järrel olla? Mitmed linna ammetnikud,  nago pürjerid ja muud wallitsejad,  kes mässajate eest linnast wälja ollid pöggenenud, on jubba linna taggasi omma ammeti tenistusse läinud. Teistele olla wallitsuse  polest köwwa keeldus antud, ni kaua, kui mässajate peamehhed weel kõik wangi ei olle wöetud, eddasi ja taggasi, se on: linna sisse ja wälja käia, mitte lubbatud; peawad sennist otama, künni need mehhed puri toppitud,  siis wöiwad jälle prii tahtmise järrele eddasi  ja taggasi käia. Wist on nüüd Parisil pea se tund lönud, et Prantsuse riik omma pärris wallitsust sanud. Kuida mässajate kassi saab käima ja mis neil odata, seal olla Thiers öölnud, et nad waljuse alla langemad, ja nendega sedda peab tehtama, mis käsk ja seadus nende peale mõistab. 10. Mail olnud  neil wastastiko kibbe söddimine, suredtükkid  ja püssid paakunud, etmailma kerra wärrisenud;  kus suretükkide ja püsside karra, jubba seal ka innimesi langemad; nende arro ei olle agga ei kummagi poolt üllesantud. Uemad sönnumed. Berlinist, 22. Mail. Zuni ku 6. päewal  peab kõige Saksamaal tänno jummalatenistus  petud sama, et Zummal sedda hirmust  södda ja werrewallamist löppetanud. Selle sure pühhaliko wäggede Berlini linna minnemise piddo peale, on Keiser Willem kõige wäggede kommandiridele kutse kirjad saatnud. Wersaillest antakse teada, et Roshewort  surma mõistetud ja rahwa koggo ommas  esmaspäewases kokkotullemises Bourbom printsi wallitsemist tahtwad süggawamine jarrel  katsuda. Wlorentsist olla kuulda, et kunningas Wiktor Emanue! tahta ennast ammetist  lahti wötta. Berlinist, 24. Mail. Berlinis on praego kibbe wal.mistamine wäggede sisseminnemise  wasto. Kuida kuulda, peab se paljo suremal kombel sündima, kui aastal 1866, kui Austriat ollid ärrawöitnud. Endise Hannoweri  kroonprintsi parrast, kas peab Braunshweigi  herts õgima ka wallitsejaks wastowöetud sama, woi mitte, wöetakse nöupiddamesi ülles. Wersaillest antakse teada, et rahwa koggus  sedda nõu petud ja heaks arwatud, et Thiers kahhe aasta peale rigiwallitsuse peamehheks  saaks kinnitud. Jenwist sadud telegrammi järrele on endise Parist mässajate seltsi liikmed Püat ja Grousset wangi honest ärrajooksnud. Berlinist, 25. Mail. Saksa riik olla praego Inglise rigi wallitsusega Helgolandi sare pärrast kaupa teggemas; tahtwad sedda saart hea melega Saksama külge stdduda. Prantsuse rigiwallitsus tahhab sellega weel aega anda, omma poolt sadikut Saksamaale sata. - Grousset olla Parists jälle kinni tabbatud. Prantsuse ja Italia maa wah- 183