ettewötta ja kehha tulleb olla könnelenad. Könne löppetuses olla ta sest weel räkinud, kuida Saksama  asjad wäljama rigiwallitsustega seiswad ja et praego kõik ühhes meles ning kokkoleplikult  ellawad. Kõige ennam tähhelpannemise wäärt on Saksa ja Prantsuse wahheline assi, nende rahha tallitustes. Prantslane on sedda suurt wihti jubba ni kaugel ärrakerrinud, et wimane wörge pea kätte tulleb, se on, et pea omma wimast milliardenit maksma hakkawad, mis siis ka sedda kulutab, et se päew mitte ennam  liig kaugel ei sa ollema, mil Saksa söawäed  Prantsusemaalt sawad ärratullema ja nemmad siis kõigist tüllist lahti on, ja jätte lahkem hingata woiwad; sest mis peaks kül raskem ollema, kui wöerast koormat weddada ehk wöerast pauna kanda; nago se nüüd Prantlastega  luggu otti, agga kes otti sedda teinud? ei kegi mu kui issi! Prantsuse!»aalt. Mis nende wimane  södda tulle b maksma, sedda leiame siin allamal üllespandud ollewad. Söakullo  mis Sakslastele peawad maksma on 5 milliardenit; kolme milliardeni intressid kahhe aasta sees 300 miljoni, saksa wäggede üllespiddamine  künni 1. Zulini ?872 on 273 miljoni,  söa maks maakonnades 39 miljoni, maksud  mis Sakslased omma kassuks maksa lasknud  49 miljoni, teadus andmised (Requisitionen)  527 miljoni, kahjud 141 miljoni, rikkutud  ja ärrarisutud asjad 264 miljoni, Parisi söamaks 200 miljoni, Seine tepardemango kahjo 70 miljoni, maksud, mis maksmata janud  6 miljoni ja kahjo tassumised 3 miljoni, ühtekokko 6662 miljoni. Siin ei olle weel mitte liggi arwatud pensionid, Prantsuse kõhtude  teadus andmised, krono ommaduse kahjo ja mis söawäggede kokkokutsumine, söa waöto walmistamine ja södda issi maksnud; sawad need weel jure arwatud, siis on nende kullo ühtekokko 10 milliardeni ehk 10 tuhhat miljoni suur. Jtaliamaalt. Kunningas Amadeus. Romast kirjutakse 25. Webruaril: „Eila öhto astus endine Hispania kunningas Amadeus omma abbikasa ja lastega omma sündimise maa peale ja panni kunninga aunimme senna mahha ja kannab nüüd jälle sedda nimme ..hertsog von Aosta." Ta olla Lissabonist merd kaudo künni Bordeausse ja sealt raudteed  kaudo künni Marseilje tulnud ja sealt jälle laewaga eddasi sõitnud. Kõik linna ja kohto ning söawäggede üllemad olnud neil merre peal wasto ja teisel hommikul on nemmad sure römo öiskamisega rahwa wannemaist ja üllematest  terretud ja wasto wõetuv. Laewa pealt ollid sured kojo tullejad kunningliko padiga saddamasse tulnud, kus arrutumad padid nendega  ühhes sõitnud ja kette pealt neid römoöiskamisega  terretud. Ka olla kõik laewad, mis saddamas seisnud, terretamiseks ommad plaggud,  mis kellegil olnud, üllestömmanud. Raudtee  waggoni astudes ja eddasi sõites, on römo öiskamine"neid eddasi saatnud, sest kõik teeäärne olnud pakso rahwast täis. Hispaniamaalt. Rigi seespoline tülli ja mässamine ei tahha seal weel lõppeda,  ehk kül sedda söameeste polest katsutakse mahha röhhuda ja waigistada; ommetige ei holi mässajad sest, maid tewad omma tööd sure waprusega eddasi. Nende kõige üllem ja pea toö on raudteede jama maeasid ärrapölletada,  sildasi ärralöhkuda ja telegrahwisi rikkuda.  Kõige selle wasto katsub nüüd wabbatrigi  wallitsuse poolt wälja läkkitud kindral Pawia omma meestega söddida, ja kuida söddib  ta selle wasto? Noh sedda jame kohhe nähha. Nipea kui kussagil üks jama maea ärra pölleb, ehk sild löhhutud woi telegrahw rikkutud saab, sadab temma üks ossa wägge senna ja nende juhhutajad woi üllemad, peawad  sedda kullo kohhe ülleswötma ja sedda summat peawad siis need, kes seal ümberkaudo ellawad, maksma; kes sedda heameelega ei tahha maksa, saab seks wäggise sunnitud ja kui muido sada põlle, siis saab ta ommadus müdud, agga  maksetud peab sama; seläbbi tahhetakse rahwast sundida, mitte Karlistlastele warjopaika  egga abbi anda. Prantslased ütlewad,  et Karlistlased wabbatrigi meestega Hispania  piri wahhe maea jures, Jrun, tubliste wastastiko koos olnud ja wöit Karlistlaste pole janud; kas se agga tossi peaks ollema, sedda ei tea kegi teine öölda. Bartselonast tullewad wägga kurwad sön- 98