haiguseks, mis JummMst, tarkusele lsdttH iM nimese külges woib siggineda sa sest ei Me parraks meie rahwa seas suremast osjast weel mitte psbu-st. Kes ial woib ehk-mõistab, se püDks iggapiddi kiwwa Eesti waimoteelt, olgs nad sured ehk pissukesed, eest ärmWeretaW ja sedda teeb ka se, kes Meie/rahwals lojuM Haiguse parrandämise vslesti heads KW WhM anda. Jubba mönne aea eest Krsutas MeM kegi maalt: ' PeaMnni, Pöllomees, tahyM sulle"ka mM dagi näppo pista, mis tuggejatete. kassuks woib tulla, kui tahhele tahtwad panna. Ühhe S. walla perremehhel, P. S., kärwastd MU lehma arra ja kaks teist ollid igga pääw kär- Wamas: Et nisuggune önnetNs Höllomehhele wägga raske kanda on, woib iggaüks möttelda. Otsekui koggemata juhtus onneto perremees ka minno juttule ja pällus hädda wasto abbi. Et agga omma silmaga woiksin nähha, wotsin kätte ja läksin temma taMsse. Nlsuggune rist, mis temmal, woib igga pöllomehhe peale tulla, sepärrast tahhan siin asja ülle nattuke pikkemalt  könneleda. P. S. lehmadel olli haigus, mis põrnapölletikuks  wöime mmmetada» Sesinnane haigus  ilmutab end issiärranis kolmel surema! wisil. 1) ellajas . kukkub mõnnikord mahha, nago õlleks tedda pitkne hawanud, ja surreb saggedaste mönne minnuti järvele, liikmid kokko weddades ja wärrisedes, arva; 2) ellajas näitab  sure hirmo al ollewad, känab ennast ühhele  ja teisele-pole, wabbiseb, saeb wabbisejad jallad teine teisest -emale, nago kardaks mahha kukkuwad ja näitab uimane „ollewad, .kui - õlleks mönni temmale pähhä lönud, ehk lähhäb wihhaseks,  rögib waljuste, jookseb metsalise wisi ümber ja kukkub siis mahha; 3) on ta äkkiste mahhakukkunud, siis aeab suust wahto wälja, mis mõnnikord werrega seggatud, kissub siis jälle jalgo kokko ja peksab neid, pöörleb maas ümber ja surreb siis wimati ärra. Kui weel haigusest õiget arro ei olle sadud, siis on se kõige tössisem tunnistus, et lomal parrast surma Ninnast ja taggast werd jookseb, maggo ennast wägga täis aeab ja kehhale pea mäddaMemise  hais jure tulleb, ss on siis, kui ellajas  mõnne silma pilgo parrast jubba ärrasurreb.  Kui agga pöörna pölletik nimmetud «MW mitte, ei naita,' siis awwaldab ennast allamal seiswal wistl: wärrisemine taggumiste kintsudega, nahha kokkokiskumine, wasflMus, nsnda et haige ellajas suwwel karjast mahha jäeb, pead norgo lasseb, waggusi seisab, kui pimalehm on, siis äkkiste pima ärrakaotab U., ehk juhtub fesittsAe haigus lammusa ellajate jures, siis tulleb mönnikord ka rökimlse za hullamisega, saggedaste ka MahhaWiTkamtsega, k«s'Dlgo seistes tambib, ehk mahhatangedes wasto maggo peksab U. Mõnned haiged, lsmsd küOtaWSv/ wNtst söma iöso, teised söwad künni sUrmam; agga silmad lähwad neil pölleWaks, parrast jäwad MssitumaU ja seggaseks, silmaterm  ümberläWäb lihha kMatseks, hingetõmbamine  on wägga waewatine ja sünnib körrisemisega"  ja su on seest pallaw. Kui luggu nenda, Ms "annab haigus tihti M künni M tundi ja weel ennam aega, künni wimaks loma  jallad ja hinge öhk"külmakS lähVad» - Mmni  kord tullewad loma kehha peale muhhud ja paistetused, kord'süremad, kord weikemad, agga ennamiste ikka kaela al, Made, köhhs ja jalgade kulges. Reid muhkusi Mmmetakst: pörnapölletiko muhhud. Nad lähwad mönne korra iknimese pea suruseks -ja weel suremaks. Nende muhkude peal lähhäb nahk mönnikord - msugguseks, nago 'õlleks srrapargitud, agga se wiiö annab kõige ennam aega rohhitseda. Km kärwanud ellaja maggo lahti lmgMkse, siis -tungib- sealt haisutte õhk wMa, kellest. Waggo ja solikad. parrast surma Alles Md aetud» . Nahha al leitakse mustast werrest  PlMd, 'kus^werri-tükki kokko jooksnud. Maggo ja solikad on paiguti musta kriipsudega ja plekkidega üllekaetuh, mönni kord ka üsna mustad. Äaks on eimamiste, kui tappetud ellajal, põrn agga suur, üllespaisunud ja pakso musta werd tais.. Kops näitab.mönnikord kui terwe, agga saggedaste ka koggsni must ja werd täis ollewad. Ni hästi aadre laskmise  jures, kui ka surnud kehha sees, on werri must, ei lähhä kokko, jäeb weddelaks nago törwawessi. Äüst pöörna pölletik öiete tulleb , sedda ei woigi ellajatohtrid weel selgeste üttewa. Agga Mema! mmMetud perremeh.he jures woMwa kül tunnistada, et kumast laudast olli hakkanud. Laut woib kül söe Ma, agga peab saggedaste 2