järrele, kuida Metse jures tähhelpandud, tahhab  marshal Batsaine wist Saksa wäggedest, mis Metse ümber seismas, läbbi raiuda, ja nenda ennast loksust peästa; kas se agga ta tahtmise järrele saab korda minnema, se on jälle üks assi, mis meie teada ei olle. Omma sönnumite andmisega söaplatsist olla ta hirmus nap ja kui ka middagit annab, siis ott se ikka wallega solgitud. Busson olla parlamentis asja nattuke awwaldanud ja selget  wina solgi assemele neile sisse, kallanud ja se olla Parist rahwast wägga kohhutanud. Arruto rahwas kollida, kuida Brüsselist selle asja polest könneldakse, Parisist hirmo parrast wälja ja nende arro kaswada igga päwaga suremaks, otse kuida söa kartus seal igga päwaga  suremaks minna. Reimis olla Prantsuse  söamehhed sandi üllespiddamise ülle kaevanud  ja karra teinud. Olgo siin weel nattuke Prantslase hirmsast tööst könneldud; weel ei olle nende hirmsad sadanast wäljaarwatud tööd lõppenud. Seitungid  könnelewad asjust, mis näddala kahhe eest Strassburgis sündinud ja need on hirmsamad  kui hirmsad. Se olnud 5. Augustil, et üks Turkus ühhe mehhe peaga, mis ta otsast ärralöiganud ja mis ühhe saksa ohwitseri pea arwatud ollewad, sure öiskamisega Prantsuse soldatidega möda linna ulitsaid käinud. Kes sedda kuulnud, ei olle esmalt tahtnud uskuda, et Prantsuse soldatid üht sesuggust hirmust tööd teinud; agga ommetige peab assi tössi ollema, sest et sedda mitte üks, waid kahheksa  meest, kes sedda tõeks tunnistanud, pealt näinud. Sa kallis aeg! Sesuggused hirmsad asjad tewad ristiinnimestele römol! Stuttgardist antakse 9. Augustil teada, et Waltsburgis, Wogeseni kindlus, mis Wür- Lembergi söarnehhed ollid ümberpiranud, 8. Augustil, parrast lõunat, heaga ennast olla ärraannud, nad olla arranäinud, et wasto seismine ilma asjata olnud. DantstgiH 10. Augustil. Eila lõuna tullid nelli Prantsuse sõa laewa meie reide peale ja käisid seal, kui kurjad koerad eddasi ja taggasi ja parrast lõunat läksid nad meie lahhesse ankro peale. Ose, kello pool 12 läks kunninglik laew ..Nümpe" saddamast wälja, nende wasto ja kui kaks korda kõige sure tükkidega  kummagi külje pealt waenlaste peale olli lasknud, tulll ta kello kolme aeal jälle waenlaste laewadest tagga aetud, terwe, fahdamasse  taggasi. Tänna tulli weel üks wies Prantsuse söa-laew nzeie reide peale teiste jure. Dresdenist 11. Augustil. Sealadne söaministerium kulutab seitungi läbbi, kui paljo nad 6. Augustil lahhingis mehhi kautanud.  Selle kirja järrel on 17 ohwitseri surnud ja 74 hawatud ja mehhi olla umbes 2000 ülles antud kellest 150 künni 200 surnud  olla. Darmstadti seitung arwab sedda parrem teadwad ja ütleb ütteüldse 1792 meest kautanud ollewad, kellest 21 ohwitseri ja 169 meest surnud olla. Selle ülle kaebab Karlsruhe seitung wägga, et Prantslane kõige omma söapiddamisega koggoniste wasto oksa teeb, egga milgi kombel  selle peale ei wata, et söa seadust rikkub, misga ta jubba Saarbrükkenis peale hakkas ja nüüd Strassburgi lahhingis otse nendasamma  teinud. Sakslased olla omma pattareid  nenda üllespannud, et Kieli lin kaugele emale jääb, nenda et nende kulid senna ei üllata,  on se ilmasüta lahtine lin Prantslastest melega pöllema lastud. Kindral Werder olla selle pärrast Strassburgi kommandandile kirjutanud  ja seal olla nenda luggeda: „Üks sesuggune  söapiddamine ühhe öppetud rahwa keskes on hirmsam kui hirmus, ja se teeb mulle kohhuseks teid nimmelt sepärrast Vastamisele  nõuda; peale selle lassen ma kõik sedda kahjo järrel arwata ja takserida ning peab se koppiko peal tassutud sama. Karlsruhest kirjutakse 13. Augustil, Strassburgi sissepirimisest ja laskmisest nenda: Sure tükki laskmine turis wastastiko kõik eilane  pääw läbbija läks öhto künni teise hommiko kello wieni kangemükö; Lö läks meie kassuks hästi. Parrem pool külg kindlusest on pöllenud.  Linnas on mitmes kohtas tullekahjud nähha. Üks pommide pattari on waikseks tehtud.  Meie pool ei olle middagi kahjo olnud; agga selle wasto on Kieli linnal paljo kannatada  ja kanda; se on arvutumast kahjo sa- 278