maja künni maani tuhaks teinud- Õnneks on wapra tulekustutaja seltsil, kes ruttust oliwad appi jooksnud, säal naburis seiswad majad, tule ahnitsemise ja suhu tõmbamise eest hoida wöinud. Zobbeli maja olnud Bi)W rubla eest wene assekurantis ülesantud. Tartust» Mis joobnud pea teinud. Säält kirjutakse 23. Juunil: Eila õhtu, warsi parast kello lst. on üks sääladne kingsepa meister S. raatuse ulitsas olema Paldruki trakteri läinud ja õlut küsinud, mis temale ka antud. Peale selle, kui ta seda olla ärajoonud,  küsinud trakteri peremees õlle raha ja et tal seda anda ei ole olnud, mötnud ta tema kübara peast ära. „Ma saan warsi raha tooma",  õölnud S., ja läinud palja peaga uksest wälja, olla aga warsi jälle tagasi tulnud, astunud  nende sõnadega: „Teie olete see peremees?"  Paldruki ette, ja lasknud temale kohe ühe kahe rauaga püstoliga wasto silmi. Sääl trakteris olewad töömehed Khawanow ja Tsion karanud kohe appi ja wötnud kõige kõrgema pulga peal joowastand kingsepa meistert kinni, kes ka warsi politsei ametnikudest wangi Viidud  ja trakteri peremees P. kliinikusse, kus toktor Reiher ühe wäga raske ja elukardetawa  leikamise läbi, püstoli kuuli tema parema poolise lõua pärade seest, kuhu ta pahema poolt palest ja suu laest läbi läinud, wälja leiganud. Wälja leikamine on nimetud toktorist,  kui üks wäga kirju ja kardetaw töö tähendatud  saanud; peale leikamist ööldakse, et Paldruk kaunis wagusi olnud ega mitte wäga kaebanud. Libawist. Tulekahjust. 28. Juunil, on Kupishki linn, mis üks suur kauba ajaja linnake ja Slawianishki jaama lähedal, Libawi raudtee ääres, ärapõlenud. Mitto tuhat inimest  jäänud ilma peawarjuta, lausa taewa alla, muidugi teada, ka suure waesuse sisse pool halasti. Peeterburgist. Keisre Herra kodu. „Wal. tead." annab teada, et suur Majestät Keisre Herra 28. Juunil, parast lõunat kello 2 aeal, heas terwises wäljamaalt koju tulnud ja kohe Peeterhowi läinud. Türgi asjust, kuida need praego saal on, kõneleb seitung „Wene Maailm", kuida siin alamal näha: Eüropa rahu hoidmine, et see ei saaks rikkutud,  on praegu täielikult ja iseäranis Inglise  ja tema, peaaego ilma peata sõbra Türgi walitsuse näppus, nenda, et julgeste öölda wöib, rippub Eüropa rahu ühe wäga peenikese lõnga otsas. Nii kaua kui Inglise merswägi Dardanello lähedal seisab ja Türgi walitsus enesel arwab õiguse olewad, Inglast omaks sõbraks nimetada, nii kaua wöib see pea tulla, et üks teine Türgi sõda saab jalale kargama. Meie arwates, kõneleb seesamma seitung edasi, näitab see Europa suure riikide kohuse olewad, St. Jamese kabineti tähelpanemist selle kartuse peale, et Eüropa rahu pea wöib rikkutud  saada ja iseäranis, kuida Inglane Wenelase  wasto seisab, juhatada. Kuida oli lugu aastal 1854? eks seisnud sääl otse nendasammuti  suur Inglise merewägi Besikabais wagusi,  mis meie riigi ülemad wanemad tähele ei pannud, ega sest hoolinud, kui korraga Krimmi sõda lahti laks. Nenda wöib see ka praego otse nendasammuti sündida, et kui admiral  Drummond wagusi Besikabaisse Dardanello  juure seisma jäeb, tema suured tükkid iseenesest wöiwad lahti paugutava. Ilma ühe ustawa abi- ehk seltsimeheta, Eüropamaalt, oleks see Inglase poolt tõeste üks toredus ja juhmitus, Wenelasega söa tüli sisse anda; aga, kes peaks siin kül nii juhm olema ja tema seltsimeheks heitma? Mõned seitungid arwawad ehk waheft Austria-Ungri maa, sest sääl olla mõned kiha pead, kes Inglase  poolt olla; kui see nenda peaks olema, et ta tema sõbraks heidab, siis ei saa see temale  mitte kasuks waid kahjuks olema; ja mõned ei ole weel kõik riik! Olgu asi nüüd kuida ta on, aga nii palju on ometige tõsi ja jääb ka tõeks, et meie ei soowi mitte sõda, waü> paljo enam soowime, et kõik wagusi ja rahul jääks ja ka Türklased  ühe teisega leppiksid ja rahule jääksid, sõda ei too muud kui häda ja ahastust, nuttu ja leinamist! Suure Majestäti kojutulemisest, kõneleb ..Wene Jnw." Krasnoje Selo laagrist, mis siin alamal lugeda: 28. Juunil, lõuna 238