Suurt suggo hobbused sawad, sest et nad sured, warrem ja noremalt söidude ja tööde jure prugitud, mis agga koggoniste wasto oksa on, sest nemmad tarwitawad rohkem aega, enne kui täis kaswanud sawad; pissukese kondiga  hobbused sawad omma kaswuga enne walmis; kõige iggerikumad on omma kaswo polest pikka jalgega hobbused. Meie ei õlle kellegi hobbuse piddaja olnud, egga põlle ka lota, et seks same, agga mis targemad  mehhed köunelewad ja öppetawad, sest ei woi meie suud piddada; katsugo nüüd igga Hobbuse piddaja sedda läbbi, kas se tossi woi walle, mis siin üllemal olleme könnelenud; leiab ta sedda hea ollewad, siis ärgo jätko sedda täitmata ja wötko öppetust, sest öppetus on meile allati sureks kassuks. Ommalt maalt. Pernomsalt. Õnnetumast surmast. Lgupäewa õhtul, 6. Nowembril, on üks noor Ulu malla mees omma alla jõkke ärrauppunud.  Meie ei olle sedda kü! mitte omma silmaga näinud, agga rägitakse, ta olla enne koeo minnemist Mu Silla kõrtsis nattukene purjutanud ja omma pead winaga liig pattamaks  kütnud, mis läbbi meel seggaseks ja silmad  kirjuks lainyd, et ei olle näinud, kuhhu läinud. Aa olla öhto kõrtsist ärraläinud ja otse jaest ülle koeo minna tahtnud ja et jöggi keskpaigast alles pea üsna lahti olnud, olla agga sisse kukkunud ja ehk ta kül appi hüüdnud,  nenda, et sedda üks naene mõisa ärrakuulnud,  ei olle kegi appi läinud ja nenda olla ta senna ärrauppunud. Wannemad odanud  tedda koeo, agga et ta ei olle tulnud, hakkanud nad teisel päewal tedda tagga kaebama  ja mõisa naene olla siis öölnud, et temma  eila öhto seal pool appi hüüdmist kuulnud,  wist on ta ärrauppunud; selle peale läinud  jõe äre, seal näinud peagi kuiva luggo olnud; pühhapäewa öhto pole leitud tedda üttes. Sedda kurwastust, mis wannematel nüüd on, on wiin neile saatnud, õlleks ta targa peaga koeo läinud, siis ei õlleks Lal sedda õnnetust wist mitte tulnud. Oh jodikud! Möttelge selle peale, mis õnnetust wiin teie peale woib tua, kui pea teie ello lõppetada! LLwimaalt. Röö wl e st. Oktobre ku esstmeste päiwe sees, olla üks wanna tallomees merre rannast, kus ta rohkeste löhhesid olli ülles ostnud, omma kalla koormaga Burtneki järwest möda, Wolmari pole sõitnud. Ühhest jalla tee-käiast, kes seddasamma teed läinud, olla ta möda sõitnud ja mitte kaua, jõudnud ta ühhe teise järrele, kellest temma riete ja ollemise  polest suggugi pahha ei wöinud mõtteida;  sesamma allustanud wanna mehhega jutto ja olla ennast öölnud Waltenbergi wallast  pärrit ollewad, kes praego makonna kohtusse  minna. Kui ta agga näinud ühhe tee kanu läbbi mahha janud mehhe silme eest warjul ollewad, wissanud ta wanna mehhele omma kaputset ülle pea ja tõmmanud tuggewaste  kinni ning hakkanud siis wanna mehhe taskuid läbbi otsima. Ugga wanna mehhe hädda ohkamine ja oigamine üllatanud järrel tullewa tee käia körwõ, ruttust olla ta järrel ruttanud ja pelletanud rööwle wanna mehhe kallalt ärra, kes ka sure ruttuga olla metsa põggenenud lja omma kaputset senna samma paika jätnud. Kui appi ruttaja wanna mehhe peast kaputset olli ärrawötnud, näinud wannake  omma sureks römuks, et ta asjad wankres  alles olla ja röwel omma waewa ja kaputse  eest rohkem temma taskust ei olle leidnud,  kui 20 koppikad. Kes se mees olnud ja kuhhu ta läinud ei tea kegi. . (Balt. Wehstn.) Õnnetusest merre peal. Lätti seitung ..Latw. Aw." teab könneleda, et wimaste  kange tormide aeal, kolm kaunis suurt kuti merre peal hukka läinud; üks neist sanud Domesneesi lähhedal randa wissatud, kus wiis innimest liggi merre põhja läinud; teine neist kudidest, mis ehhituse materialiga laditud olnud,  läinud ka Kurama randa hukka ja kolmas  neist leidnud Perno lahhes omma surma. Nenda on hirmus marro ja torm nende ello löppetanud. RiaA. Wäljarändajatest. Meie kubbermangudest  on märato rahwas sure lotusega lõuna Wennema sisse waljarändanud, aggapis- 381