wäggede! ühhest kohhsst teise mistnikut, siis piddid omma teeb Halla ärra käima ehk ka ratsa. Praego on assi koggoniste teine; meil on tehtud maanteed ja head tublid sillad, ja teeb on suwwe kuude aeal Mai, Juni, Juli ja Wgustil,  wägga arwa ka weel Septembril, pea otse nisamma head, kui kiwwi-teed. Sest ei olle tallopoeal agga suurt kasso, sest et se just ühhe! aeal on, kus temmal kõik sõrme otsad omma maatöödega, täis on, egga aega põlle, kuhhugi tee- ehk wori peale minna; kesk Oktobri  kuust künni kesk Detsembri kuuni, on aeg, kus üks maa perremees wori peal woib käia, sest et parrandamata teed tedda kelawad, ka omma maea töösid teggemast; sedda aega woib temma kõige kassulikumalt rehhe peksmlse tarbeks prukida. Woris käimisest ühhel sesuggusel  aeal ei tulle muud wälja, kui et hobbu ja riistad rikkutud sawad. Se aeg on kõige kassulikum woris käimise aeg, agga ükspäinis siis, kui teed köwwad ja läbbi sadawad on. Lühhikesed päewad lühhendawad töö aega; agga ühhe woorimehhele ei te nad kahjo, sest et temma  ööd kui päewad läbbi, ühte wisi eddasi lähhäb. Nikaua kui teed sandid, seisawad worid ja jäetakse talw kuude peale, mis kõigest  kaks kuuni kolm kuud kestab. Nende kahhe ja kolme kuu aea sees, peawad siis ka kõik kaubad, nenda kui: linnad ja wiljad, agga ka ahjo kütte, ehhituse material ja kõik maea tarwidus murretsetud sama. Üks pärris perremees  on kahhe wahhel, ei tea mis peab teggema,  kas worid rahha eest tehha laskma ehk omma pöllude parrandamist koggoniste mahha jätma. On temmal sedda jöudo kahjo kanda, siis palkab ta ennesele worirahwast, tulgo nad siis maksma, mis nad maksawad; põlle temmal  agga sedda jöudo mitte, siis murretseb ta worid ommast käest ja kohha parrandamine jäeb järrele, sest et se kahjo mitte praegune, waid eddespiddine on. Üks pöllomees peab, tahtko ehk mitte, enne kahjo kui kasso, ommast  tööst lootma, mis kõik sest tulleb, kuida ta omma ellomaea tööd, aasta aegade peale ärra jaggab. Meie peame agga kaht asja enne weel, kui eddasi läh häme, tähhelpannema, ja need on: 1, meie aegsist talw-teedest, selle wasto kuida nad enne ollid ja 2, kui pajjo nüüd töö kallim on, kui enne wannal aeal. Kuida on siis luggu praeguse ta lw teedega endiste wasto? Kui praego üht teed, mls 50 künni 100 wersta pitk on, peab ärra sõitma, siis leiame sealt wahheltlikult, kord ree- kord patta 4eed; agga kust se tulle b? Noh, eks se kulle sest, et metsade warjus põlle tuul mahti sanud lund teede pealt ärra puhhüdä, seal on teed head, agga laggedate kohtade pealt on ta kmk metsa puhhunud ja seal on teed pahhad. Enne ollid sured metsad, mis saggedaste künni maantee are üllatasid, mis teed head ja korralikud  hoidsid, sest et tulel melewalda polnud,  lummega mängida ja sedda maanteede pealt arra puhhuda. Rahwaliko kohtadeEtunglwad  põllud, künni maanteede äre, kus ka kõige maddalamad lohhu kohhad, kuiwaks lastud,  wössadest puhhastud ja põlluks tehtud, mis läbbi ka maanteed kuiwaks sanud. Tarwitaw  suine krandi peale weddamine ja teede parrandamine rikkub teed talweks, sest et nüüdsed  rautud reed õhhukesest lummest läbbi leikamad  ja suise krandi ülles otsib. Lummi, mis laggeda teede peal rahho paika põlle leidnud,  on sedda metsades, orgudes ja muu warjo paikade peal leidnud. Ühhe pitkema tee käigo pea! on woorimees üsna päiwis, ei tea mis peab teggema: wötko kerge koorma peale ehk rikkugo omma hobbuse loma. Mudetud tööde hind, teeb waewa raskeks, üht õiget rehnungi tehha, mis ommetige üks woorimees peab teggema ja peab omma aega kallilt tassuda laskma; kahjo agga, mis ta saab, nenda kui hobbuse ja riistade rikkumise läbbi, sedda ei maksa temmale kegi, sedda kahjo puistaks ta omma kotti, sest et seal ei möeto egga kaalo põlle, mis järrele assi woiks öiendud  ehk tassutud sada. Se wahhe krandi teeja  kiwwi tee wahhel on sesamma, mis 3:5 wasto on. Ühhe kauba weddamise jures woib arwata 1000 puda jures 400 puda töö rammo  raisatud sanud ollewad. Teo orjuse aeal olli kõik nenda rohkeste arwatud, et seal töö raiskamist ei woinud ette tulla, sest mõisad ei woinud kõiki päiwi, mis walla rahwas neile piddid teggema, omma tööde jures ärra prukida;  nüüd agga, kus iggal päewal omma kõrge hind kaelas, ei tohhi päiwi raisatud sada. Tuttaw assi on, et kegi wori peal, 20 puuda 132