dile pöhke sisse läinud ja sest olla tulli lahti läinud; kas se nenda tössi peaks ollema, sedda meie weel selgeste ei tea. Ons se agga tössi, siis peame wannematele . selle polest wägga suurt süüd andma, kes omma laste ülle holega ei walwa, waid sedda lubba andwad, et lapsed jubba, kui mähkmest wälja  tullewad ja emma nissa suust ärra wöetakse,  pipu hakkawad suitsetama. Seal ta nüüd on, mis sest wäljatulleb! wöera lapse läbbi on ta kõigest ommast warrast ilma jänud!  Eks põlle meie saggedaste kurwastusega  sest könnelenud, kuida pissukesed poisikesed  pollewade papirossidega möda linna ulitsat  lähwad ja kange tulega tulle säddemed kaugele lendawad, kui pea woib seal kahjo sündida?! Tallinnast. Keisre Peetre I. 200 aastast sündimise päewa, mis s. a. 30. Mail on, tahhetakse, kuida Tallinna seitung  sest konneleb, sure pühhandusega pühhitseda.  Selle wasto walmistamiseks on raekohhus  üht kommissioni nimmetanud, kes kõik peab seadma, kuida sedda piddo pühhitseda. Selle piddo programm, kelle järrele kõik peab tehtud sama, ei olle kül weel walmis, agga ni paljo on ommetige kuulda, et kõige kirriko kellade hellistamisega se suur mällestuse päew peab terretud sama ja siis kello 10 kõik linna  kohtowannemad ja pürjerid pühhalikult, rongis Olewiste kirrikusse minnema, kus piddo jummalatenistus saab petud. Parrast lõunat peab Katharinenthalis keiserliko lossi ees kontsert  ollema, kelle andjaiks ka linna meeste laulo kõrid peawad pallutud sama. Linna wallitsus tahhab omma kullo peale selle tähtsa päewa mällestuseks üht jäedawat mällestuse sammast panna ja se on üht ammetmeeste koli wanna maggama läinud rigi wallitseja nimme peale allustada. Praego ei olle seks weel koppikat koos, et sedda meie linnale wägga tarwilist assutust allustada, waid se essimene sam selle tee peal peab just sel päewal astutud sama, tahtwad seks üht põhjus kaptali kogguda,  kelle intressid pärrast sedda koli peawad üllal piddama ja koolmeistrile temma palka maksma. Lodawad, et se neist istutud taimekene  pea sureks wilja kandjaks puuks saab kasivama, ja õitsema ning wilja kandma. Otse nendasammoti peab se suur mällestuse päew ka Kroonstadtis pühhitsetud sama, kellest kõik merre- ja maa-wäggede üllemad kommandirid,  linna pürjerid, öppiwa merre wäggedeja  kauba laewad peawad ossa wötma. Hohlandi farelt. Hülgide saak on se aasta Hohlandi sare jures wagga õnnistud olnud ja ni rohke, kui se ialgi enne ei õlle olnud. Ülleüldse on 129 innimest 295 manna  ja 1975 noort hülget ärratapnud. Nüüd peab hülge rasw ommetige oddawaks minnema.  Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksa ma keiser ja wanna paawst. Noh, mis meil kahheksi siis wigga on? Wigga just kül mitte, waid üks põlgab, mis teine teeb. Kuidas woib se olla? on jo ommetige möllemad wannad ellatand  mehhed, kes paljo mailmas õppinud ja tarkuse teel eddast sanud, kuidas ei lähhe nende tahtmised ühte? Jah, seal ta on! ei lähhä ommetige.  Nende wahheline assi on, praego ühhe sadiko parrast. Jgga rigiwallitsusel peawad  wäljama rikides ommad sadikud, wollinikud  ja asjade tallitajad ollema, kes omma rigi asjo wöeras rikis tallitawad ja korras piddawad  ja on ühhe rigiwallitsejal teise rigiwallitsejaga  middagi räkimist, siis sünnib se lemma  sadiko läbbi; rigiwallitsejad ei tallita omma  asjo ial wastastiko enneste wahhel issi, waid ikka omma tallitajate ehk sadikute läbbi. Nenda olli nüüd wanna Saksa keiser kardinali,  würst Hohenlohet Saksa rigi savikuks  wanna paawsti jure wallitsenud ja sedda omma asjade tallitaja von Derenthali läbbi 25. Aprillil wanna paawsti sekretärile teada anda lasknud ja ka ühtlase sedda, et ta issi pea saab senna tullema ja omma kinnituse kirja ette näitama. Selle peale ei olla ta agga mitte wanna paawsti poolt wastust sanud ja kui ta künni l. Mai ku päewani asjata mustuse  järrele olli odanud, siis olla ta omma rigiwallitsuse  kässo peale wanna paawsti sekretärile  Antonellile kirjutanud ja järrel kulanud. 177