suure lahkusega wastowötnud ja nende suurde meeste teretamine olnud wäga südamelik ja täis armastust. Kuningas Oskar tt. on 19. Mail saal mõnda rahwa saadikut enese juttule lasknud. Lõuna sõömaaeal on wana keiser kuninga Oskari terwiseks südameliko tormise joogi kõnet  pidanud. Daanimaalt. Kuninglikud w öera  d. Kopenhageni linnast kirjutakse 13. Mail, et Rootsi kuningas oma suure kuningliko abikaasaga  sel paamal, pärast lõunat kello 3 asal heas terwises senna saanud. Kuninglik wsmiil, kõik ministeriumid ja Rootsi saadik ning linna ja tohtowanemad, olid neil suurdel  külalistel wasto neid teretamas. Kopenhageni  ülema präsidenti kõne pääle, mis ta oli pidanud, on kuningas Oskar wastanud: „See on mino südamelik soowimine olnud, et mino esimene wöeraspidu Daani pealinnas peab olema. Mina tänan Teid kõiki selle lahke wastowötmise eest, mis mulle siin osaks on saanud. Lubage mulle, mino truu armastust  ja sõbrust Daani kuninga, kuningliko mamiili  ja kõige Daanimaa wasto, oma südameliko  tänu wälja öölda. Ma loodan köwaste, et wennalikud möttet, misga Daanimaa juba kaua ja ammust aeast saadik, kahe maaga, mis temal kõige lähemal niihästi rahwa kui ka kuningate kasuks kinnitatud saab. Rootstmaalt. Kuninga reisist kirjutakse  Stokholmist: Rootsi rahwas waatab suure paale, et nende kuningas  ka mere teiste riikide waUtsejate juure wöeraspeule sõidab ja iseäranis on nad selle üle rõõmsad, et ta ka Berlini tahab minna ja sääl paar paiwi paigal olla. Kuiva üks wana sõna ütleb, on igas talus oma pruuk ja igas peres oma wiis, nenda on ka, et iga maa rahwas enaft paremaks, õigemaks ja mis weel, arwab ning omas südames teise riigi ja maarahwast nago põlgab, halwaks peab ehk tema wasto wihale omas südames maad annab. Otse nendasammuti on ka Rootslastel  tänini Sakslaste wasto sala wiha südames  olnud; aga nüüd olla see koguniste kadunud  ja selle asemele armastus ja nende poole hoidmine nende südametes aset teinud, ja kõik seda olla nende praegune kuningas teinud,  mikspärast siis rahwas ka tema wasto tänulik ja teda kõige palawama armastuse ja soowimisega reisi pääle saatnud; saamad endid  ülemaga rõõmustama, kui kuulewad, missuguse  armastusega nende kuningas Saksamaal,  nende pea linnas, on wastowöetud ja teretatud. Stokholmi seitung ..Aftonbladet" kõneleb, et kuningas Oskar 11. tahta ka Wenemaale tulla, seda watama ja tema reisi plaan olla nenda, et ta matjamaalt Riga tuleb ja säält Mõskma ning Moskwast Peeterburgi tahab sõita ja kesk Juuli kuul tahta tema jälle kodu olla. Hispaniamaalt. Söa platsist. Madritist  kirjutakse 17. Mail ametlikult, et Karlistlaste  ülem kommandir Dorregarai, Walentsia  maakonnas, Alkora linna lähedal reiest haawatud saanud. Sääl lahingis olla Karlistlased  70 surnud ja 200 haawatud lahingi platsi paale mahajätnud. Admiral Bagatstegni  asemele, kes Karlistlaste wasto lahingis langenud, on admiral Polo jälle pandud. Türgimaalt. Maawärisemisest. Konstantinopolist kirjutakse 17. Mail, et pissukese  Asiamaal, ühe maawarisemise juures, mitto küla kogoniste ärapurustatud saanud, kus juures ka paale 2WO inimese surma saanud.  Wöib kül arwata, et see üks waga raske maawärisemine olnud, et nii paljo majasid  purustatud ja inimesi surma saanud. Kiriko-sönumed. Perno Elisabethi-kirik. Ristitud: Hans Johann Arthur Brumberg. Georg Friedrich Tamm. Anna Ta übe.  Heinrich  Johannes Roosmann. Amalie Emilie Schenk. Jakob Aleksander Wunk.  Jakob  Jaanson. Surnud: Andres Tomson,  31 aastat wana. Ma haku ulutud: Jegor Schlick ja Anna Mellikow. 183