Tallinnast. Armastuse tööst. Tallinna  linnal on se ön, omma müride wahhel Üht suurt suggu naesterahwast leida, kelle südda allati armastusest keeb' ja kelle käed ikka lahti on, armastuse tööd teggemas ja se on Eestimaa  kubberneri herra kallis proua, würstina Shahowskoi-Streshnew, !temma jäljed tilguwad iggal pool armastusest ja ta südda on römus, kui ta on wöinud head tehha. —- Kuida Eestimaa kubbermango seitung sest teab könneleda, on se suur ja auuwäärt proua mitme Tallinna suremat suggu naesterahwa abbiga, ommas suwwe lossis, Katrinenthalis, pühhapäewal, 15. Julil, kingitud toido ning jogide wälja jaggamist ühhe lotterie ehk lostmisega  ühhendanud ning on ülleüldse, kõik kullud mahha arwatud rahha sanud, 647 rubla 66 kopp. Sedda summat on nemmad Eestimaa  möisnikude laeno kassasse intressi peale pannud, mis siis eddespiddi söas hawatud meeste heaks peab prugitud sama. Minnewa aasta 5. Detsembril astus seal üks seltskond naesterahwast ühte seltsi, kelle prästdent ehk peawannem kubberneri proua issi on, et omma  aega ja warra hawatud söameeste heaks tahtwad prukida. 5 Kuramaalt. Ilmadest. Meie ei woi siin omma ümberkaudo Jummala ilmade ülle mitte kaebada egga wanna Jummalaga nende ülle nurriseda, ta on meile wägga head ja korralised ilmad annud, et meie põllud ja heinamaad  kaunis rohket annet on annud, agga ümberkaudo kuleme et mürristamine, raske wihma ja rahhe saod siin ja seal suurt kahjo teinud, maeasid pöllema lönud ja wilja põllud ärrarikkunud. Praego juttustab latti seitung ..Latw. Aw.", et raske mürristamine ja rahhe Kuramaal 3. Julil wägga suurt kahjo teinud. Elkesemis on rahhe wilja põllud nenda ärrarikkunud,  et senna middagit põlle järrele janud, waid made perremehhed mingo külla mehhe palwele igga päewast leiba issiennesele ja omma  perrele otsima. Preekalnis olla pitne kirriko  ärra lõhkunud. Preekalni raudtee jama pitkse warda külge olla pitkne wiis korda järge moda lönud. Kõige rängemat hopi on Aaswiken  piddand kandma; seal olla pitkne mõisa rehhe pöllema lönud, otse ühhel aeal, kus kolm juuti uut kattust peale teinud. Zudid olla õnnelikult terwisega peäsenud, agga 16 minuti  parrast seisnud kõik maea lama tulles, mis seal al tule olnud, se on karja laudad ja hobbuste tal on ka pöllema hakkanud, kus ka ühtlase 236 koormat ristik- ja muid Heino ärrapölleuud.  Peterburgiik. Jakob Bek. Seitung „Bsenne Jnwalide" juttustab: Mödaläinud aastal on Turkestani kindralkubberner, obristleitenanti,  paron vou Kaulgarsk'i läbbi Dshiti Schaar wallitsejaga, Masamad-Jakob Bekkiga, rahho- ja kauplemise leppingut, enneste wahhel  teinud, kelle järrele kõige Wennerigi üllamatel  ja kauplejatel prii lubba ja melewald on Kashgari maale minna ja kauba ajamise asjus, wastastiko ühhesuggune õigus on omma  asjo tallitada. Peale selle, kui sedda leppingut ollid malmis  teinud, on Jakob Bek ühhe kirja läbbi Turkestani kindralkubberner! herrat pallunud, sedda armo kõige kõrgemalt palluda, et temmale  sedda lubba peaks antama, üht sadikut ühhe kae kirjaga sure Majestäti Wenne Keisre Herra jure läkkitada. Se õlleks mulle üks suur arm, kirjutas temma kindral-adjutanti v. Kuusmannile, kui teie mind, üht meest, kes middagit wäärt põlle, päikese jure wiiksite ja üks ainus tilguke temma armo merrest ka minno peale kukkuda lasseks. Ma lodan Jummala peale, et se minnust sowitud assi saab korda minnema. Suur Majestät olla armolikult lubbanud, et Jakob Bek omma savikut Peterburgi woib sata, mis temmale siis selle aasta hakkatuses Turkestani kindralkubberncri herra läbbi sanud teada antud. Selle asja tallitamiseks, temma käekirja Peterburgi wia, olla ta üht omma kõige üllemat ammetniko, Mulla-Tarap-Khodsha-Umara,  wallitsenud ja senna saatnud. Sesamma  mees on kuekümne aastade hakkatuses öhto polises Khina maa ja hommiko polises Turkestani maal, kus muuslased mässamist tõstnud,  Kokandis asset olnud. Selle aegne wallitsew  Busurg-Khan, kes olli kutsutud Kashgari  ärrawötma, tulnud omma söawäggedega, kelle üllem kommandir Jakob Bek olnud, ja temma al olnud ka Mulla-Tarap; agga kuida 264