pawas palka. Wabxikuls slla kshhuseks tehtud,  1. Augustist sadik, igga pääw '650 tuhhat  prugitawat patryni malmis tehha. < Rahha kokko tulnud. Põhja Saksama  koggo konsuli jure, Perterburgis, on Saksama  hawatud soldatite ja nende sure puduse sisse janud wamilide heaks, künni 11. Augusti  ku päwani ülleüldse Peterburgis rahha kokko tulnud: 13,090 rubla 50 kopp. ja 301 Preisi talert. . » Narwaft. Auro-laew ..Peipus" mis omma  korrapärralisi söitusi Peipsi jarwe peal Tarto ja Pihkwa wahhel sõidab, olla 17. Augustil  essimest korda Peipsi järwe kaelast Seremitsist  Narowa jögge kaudo künni Kulgast sadik, mis Narwa lähhedal, sõitnud ja prukinud  seks nelli tundi aega. Moskwast. Tullekahjo. Augusti ku 18. päwa ösel, on sures Moskwa liynas, Nowoslodskaja  ja Kõssaja ulitsa äres hirmus suur tullekahjo olnud; 25 Maea pöllenud mani mahha, ja kahjo, mis rahwas sanud, olla wägga suur. Wõeralt maalt. Berlinist. Kõik sönnumed, mis ööldakse, olgo nad telegrahwi läbbi ehk muul kombel, Batsaine käest tulnud ja mis Parisis awwalikult  kulutakse, ei olle muud, kui Parisis malmis  taggutud sönnumed. Batsainil on se koggoniste  wöimata, ennesest sönnumid anda, sest telegrahwid on kõik löhhutud ja tahhab ta sedda lähhema telegrahwi läbbi tehha, siis peab se tulline mees ollema, kes päwaga selle tee lähhäma telegrahwi maeasse jõuab ärrakäia. Ta on Metse linnas nago lõksus, ei pease kuhhugi.  Kuida sawad siis ta sönnumed Parisi linna? Nüüd peaks se ommetige selge ollema, et sönnumed mis Parisis temma sönnumiks nimmetakse, sealsammas allast peal -malmis tehtud. - 19. Augustil. Ühhes wäljama seitungis  on kirri selle peal kirja al luggeda: „Saksama  sowimine Elsassi ja Lootringeni parrast.- Ja mis seisab seal? Warsi tahhame könneleda! Need mannast Saksama küljest arrakistud ja Prantsuse ma külge limitud matükkid on se pea assi, mikspärrast Napoleon södda kulutas ja soa tuld üllesteggi, sest kartis Saksamaad liig wäggewaks minnewad ja neid wannast Prantsuse külge seutud matükkisi jälle taggasi kiskuwad; separrast tahtis aegsaste weel mönned  tükkid jure wötta ja nenda ka omma rammo  kaswatada. Saksa rahwal wallutas muidogi  manna haaw alles ja Sakslaste werri, mis sel korral olli wallatud, kissendas ma pealt ta ema pole ja nõudis katte tassumist. Saksama au ei sallinud ka ennam, et Saksama  sullase polwe a! piddi ohkama; ei, se piddi jälle lahti peästetud ja sullase põlli löppetud sama; separrast on ka Sakslased Prantslasest kulutud södda wastowötnud ja Zummal on ka tännini ehk kül hirmsa werrewallamisega, nende wöidud korda minna lasknud ja nende söariisto õnnistanud, et wöit ikka nende pool olnud. Otse nendasammoti könneleb ka üks teine saksa sertung, et Inglismaalt se awwalikult rahwa käes juttuks olla, et Preisläne peale föa kullo, mis ka just pissuke ei sa ollema. Prantslase kaest tükki maad saab ärrawötma ja omma piri wist Wogesenist sadik läbbi aeama;  sellepeale kostab Sakslane: Meie arwates  tahhab se weel nattuke weike olla, waid peame ka Mofellini Metsega sama ja kui Jummal  tahhab, siis same ka. Hesseni prints Lüdwig olla Preisi kunninga käest, et Metse lahhingis wapper mees olnud, üht au risti rinda sanud. Kuida Karlsruhest teada antakse, on umbes  nelli künni wiiskümmend Prantslast 19. Augustil warra hommiko ülle Reini jöe Saksama  sisse tulnud ja et muud pahha seal ei olle tehha sanud, rikkunud telegrahwid ärra ja siis läinud taggasi. Selle peale olla Sakslaste poolt tuggewad wahhed piri peale pandud, et eddespiddi üht sesuggust wäggiwaldlist  tood ennam ei saaks ettetullema. Karlsruhest, 22. Augustil. Raske wihma  saddude labbi olla Reini jõe wessi wägga tõusnud, ja 21. Augustil Strassburgis kõik keldred wet täis pannud, mis läbbi rahwas suurt kahjo sanud. Nende sure ja kuulsa Münsteri 285