mitte, waid mul on weel middagi süddame peal. Wata, se olli laupäewa õhtul, essimesel Julil, läksid mõnned Eestlased metsa jahhi peale, kust nad pühhapäew hommiko alles taggasi  tullid ja üks neist üks lesk mees ja laste issa nende seas külm ja purrustud peaga koju tua, mis üks temma jahhi seltsi meestest Plüssa  jõe peal patis, ettewatamata kombel purruks  olli lasknud. Wata Postimees! ikka on meie rahwal se rummal ja inneto wiis, et sesugguste  riistadega ettewatamata kombel ümber  käiwad ja sest tullewad siis ka sesuggused  õnnetused püsside läbbi. Assi on praego Jamburgi kohto üllekulamise al. Wimane assi, kellest mul weel könneleda, olli 24. Junil, just Jani päewal, Krähnholmi pu-willa wabrikus, ühhes töteggemise sures salis, kus tulli, agga ei tea kuida, lahti peäsis,  mis kül hulga innimestega peagi jälle lämmatud sai, agga kaks innimest said seal wabriko wallitsuse holetuse läbbi surma ja kolmas, üks naesterahwas, ühhest wahhimehhest  mahha lödud, kes omma poega otsima läinud, et ka temma ehk tullesse ei jäeks; teine neist önnetumaist on weel pöllewa rietega üllewelt  teise korra pealt mahha hüppanud ning sennasamma paika janud. Sesamma suur ja märato Krähnholmi manuwaktur wabrik on omma suruse ja innimeste hulga polest kül eSsimene kõiges Eüropa maas, kus tuhhanded innimesed tööd ja leiba sawad, agga ka mönne hea kümmekonna innimesi igga aasta õnnetuma  surma läbbi maggama panneb; ja issiärranis  weel kõik sucjgu többed, mis seal selle innimeste hulga seas saggedaste likumas. Wabriko wallitsuse polest ei holita innimestest seal suremat, kui endisel aeal Neegri orjadest. J. M. B. Peterburgist. Kolera ja röuge többest.  28. Jutt! jäid kolera többisid tohterdamise  alla 279. Sel päewal tullid jure 27, terweks said 24 ja ärrasurrid 17; tohterdamise alla jäid siis 265 kolera többist. Ülleüldse on siis 11. Junist sadik 1989 Lnnimest kolera többesse haigeks janud, neist on 799 jälle terweks ssnud ja 825 ärrasurnud. Rõugete pöddejaid ollid 28. Julil tohterdamise al 5V9; ssl päewal tullid jure 40, terweks said 31 ja ärrasurrid 14 ning tohterdamise alla jäid 504» Ülleüldse on 1. Aprillist sadik 1774 innimest röugesse haigeks janud, neist 736 jälle terweks sanud ja 547 ärrasurnud. (Pol. Atg») Politsei keeldus. Kuida se meil teada, olli Peterburgi linnas, Peterburgi linna  jaus ellajate többe, mis läbbi ärrakeeldi ellajaid sest linna jaust wälja karjamale ajamast;  nüüd kelab politsei ueste köwwaste, et sealt linna jaust, olgo mis taht wabbandamise al, üht ellajast ei tohhi teiste linna jaggudesse aetud sada ja seks linna jauks arwatakse peale kindluse ja Peterburgi külge ka weel aptegi saar ja ka Kamenni, Jelageni, Krestowski  ja Potrowski sared. Moskwast. Pslitehniko näitus. Peterburgi saksa seitung teab sest juttustada, kui paljo rahwast Moskwa pslitehniko näitust watamas käinud ja kui paljo nad pilletite eest rahha sisse wötnud. Künni 28. Juli ku päewani  on 124,864 innimest näitust watamas käinud ja rahha on 106,269 rubla 40 koppikad  sissetulnud. Ilma maksuta on künni selle päewani 4719 pilleti wälja jaggatud. Sest sadik, kus pilletide hind oddawamaks lödud,  on wöeraste arro paljo suremaks läinud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kihlweddo. Politika asjust põlle sekord suurt räkida, sest selle polest  on praego iggal pool suur tulewahhe aeg, olgo siis, et keisrite kokko tullemisest jälle jutlustame,  mis ommetige jubba mitmele korrale könneldud sanud. Ragime tänna ka nattuke muist asjust ja kõige pealt ühhest kihlweust ruttulise töö ülle. Neuburgi linnas ühhes wöeraste maeas, juhtusid kaks herrat ja nimmelt  wabrikant Kokseter ja üks reisia Trokmortan,  kokko sama. Nenda jutto aeades läinud jut wabriko töö peale ja wabrikant weddanud reisiaga tuhhande taadre peale kihla, et temma ühhe päewa aea sees willadest, mis weel Lamba selgas, kue tahhab walmis tehha^ 281