ja kuiwatamata nissud 140 naela. Sui-willi kühweldab rohkem kui rukkid ja Lõige parxemad odrad kaluda 110 naela. Wimasel näddalal tulnud wihma, mis terwe näddal otsa turinud, ja se on odra wiljale, mis wälja peal nabras seisnud, kahjo teinud, hakkanud iddanema. Rukki wilja semendamine on löppetud ja warrane  külli ka wägga kennaste üllestöusnud. Libawi seitung, mis sest asjast könneleb, ütleb  weikese Dahmeni mõisa sured rehhed 29. Augustil, öhto kello 8, kõige wiljaga, ernestega  ja rehhepeksmise massinaga ärrapöllenud. Kust tulli wälja läinud, on kõigil teadmata. Kurresfarest. 5 6 aastane Jubeli piddo. Wägga römulik assi on, kui üks süddamelik armastus ühhe koggoduse ja temma  öppetaja wahhel ja need mõllemad ühhe tuggewa armastusega, nago ühte seotud. Üht sesuggust armastust leiame Kurressare linna koggoduse ja temma öppetaja, praeguse Sarema  superintenti herra C. E. Hesse wahhel, kes aastal 1834 Peruust senna öppetajaks läks ja kes nüüd 16. Augustil omma 56aastast  ammeti päewa pühhitsenud. Tänno sure Zummalale, kes temmale kallist termist kinkinud,  et ta ommas kõrges wannaduses ja omma  ihho ning waimo rammo tuggewuses, omma  ammeti tallitust kõige suremas truuses ja waimo rikkuses on jõudnud tallitada ja ka weel tallitab. Mönni wanna endine söbber ja suggulane, on pitka maa takka seks sureks pidduks senna läinud, sedda wanna ja ellatand  ning trui Jummalasullast, ta aupäewal terretama, ning sest römo piddufl ossa wötma.  Mitte ükspäinis hulk wöeraid ei olnud wanna Jubelari ümber, waid ka kaunis rohkest?  rõõmsaid laste lapsi koos, tedda römustamas  ja terretamas. üks rvägga kenna ilm, teggi sedda päewa ühheks tõelikuks römopäewaks. Warra hommiko  terretasid laulo kõrid selle armsa lauloga: „Sul, sul, Jehowa Lahhan laulda," ja warsi selle jarrele, kui Kaarma eesti koolmeistrite seminari  kool omma terretamise laulusid ollid löppetanuo, tullid Kurressare eesti kogguduse wannemad, kogguduse nimmel, omma öppetajale onne sowima ja töid temmale kingituseks kaks wagga kenna leentooli ja üks höbbe peeker; kello kümne aeal sai temmale üks üllewägga kenna pool tõlda kahhe hobbusega saksa kogguduse  ja rüütlite koggo polest kingituseks läkkitud, kellega temma ka kennaste ehhitud kirrikusse sõitis, kelle ees arruto rahwaS temma koggovusest ja pea kõik Sarema Lutteruse  ussu koggoduse öppetajad koos ollid. Jani koggoduse öppetaja Temmler piddas altari  ees piddo könnet, mis järrele wanna Jubilar  issi kantsli peale astus ja üht könnet koggodusele piddas. Se pühhitsuS lõppes selle lauluga: ..Issand on mo karjane," mis orreli kori pealt sai lauldud. Parrast kirrikut olli korraga kirriko mõisa suur saal önnesowiad täis. Paljo önnesowimise  kirjast said kätte antud ja wallitsewast landraadist, piiskopi kohto präsidendist, kes ka ühtlase gümnasiumi auu-kurater ja koli kollegiumi  peawannem, ette loetud, pürjermeistri herra rae-kohto ja gildide nimmel, üks sealadne  öppetaja köigide nimmel, kes ka üht albumi,  kus endiste ja praeguste Sarema öppetajate  päewa pildid sees ja üks tossin tolifi kingituseks todud; siis önnesowimise kirjad Tallinna ja Liwima piiskoppi kohtust ja Peterburgi  Lutteruse kogguduste öppetajatest, mis peale Jubilar ligutud süddamega tännas. Selle peale jõid rõõmsad wöerad wanna Jubilari terwiseks klaas kallist jodawat wina wälja, selle öiskamisega: ..Ellago ta kõrgest." Lõuna söma-aeaks koggus kaunis rohkeste söbro, ammeti wendi ja kirriko kohto wannemaid  Jubilari maeasse kokko, kus monni süddamelik  könne klaasi wina üllestöstis ja suu are wiis. Teisel päewal tõi post weel üht önnesowimise kirja Tarto sure-koli polest ja üht Wladimir ordenit Hmast klassist. Kõigil, kes sest arruldasest piddust ossa wötsid, olli se ainus ja süddamelik sowimine, et wanna taewa Tädike wöttaks nende auuga wannaks sanud hinge karjast omma armo kätte peal kanda ja kalli terwise jures piddada, et ta weel kaua omma karjatse tööd selle koggoduse  jures praeguses terwises wöiks tehha! Peterburgist. Khiwa asjust. Kuida Turkestani seitung könneleb, on essimene jaggo Persia mehhi, kes Khiwamaal pärris orja pölwe ikkes ollid ja Wennerigi wallitsuse lähbi sest 320