ehk annan ka jubba se süggise teada, kui kaugele  ehhituse meister omma tööga jõudnud. Ollen nüüd nago kord kirjutamise jone peal, sepärrast lissan siis weel jure: Räime saak olli meie jures se kewwade wägga weike röugid on ka meie jures likumas ja murrawad  ka mönne seltsist ärra willi kaswab kennaste, ehk kül maddala maa mehhed ommal hilja woisid mahha tehha." Z. J. Liwimaalt. Koggokonna wallitsuse otsus. Pange tahhele, issiarranis wallawannemad  ja kohtomehhed, mis siin nago meletulletuseks  teile tahhame jutlustada; katsuge asja õige pöhjane läbbi, kas ei peaks mitte kassulik ja sünds ollema, sedda järrel tehha. Otse kuida igga wannema kohhus on, omma lapsi kõige kurja ja kahjo teggewa asja eest hoida, nenda peaks se ka meie arwates ühhe walla wallitsuse kohhuse ollewad, omma walla rahwast  kõige pahha eest hoida ja kus sönnad ei maksa egga aita, seal peal waljus awwitama. Wadake, kuida Suntseli walla wallitsus. Linumas!,  sedda teinud, et kõrtsi käiaid, nago immewaid lapsi emma rinnast, kõrtsist ärrawöerutada  tahtwad, ja sest asjast jutlustab seitung ..Baltias westnehsis" nenda: Hulga koggokonna liikmetel olli se nago pärris prügiks  sanud, igga öhto hilja kõrtsis istuda  ja aega wita, kuhhu ka saggedaste lapsi liggi weddasiwad, mis ommetige neile norukestele  ärraräkimata kahjuks. Et nüüd sedda pahha ja wisiks wöetud pruki kaotada, olla koggokonna wallitsus allamal seisawat seadust teinud. 1) Kegi, kui ta mitte reisia ei olle, ei tohhi öhto, künni kello 9ni kõrtsis istuda ja aega wita. Kedda peale kello 9sat kõrtsist leitakse, maksab trahwi 59 kopp. waestelaekasse  ja 59 kopp. omma perremehhele. 2) Lapsed  ei tohhi suggugi kõrtsi minna; leitakse neid sealt, siis peab nende perremees igga lapse pealt 59 kopp. waestelaekasse trahwi maksma. 3) Teniad ei tohhi ilma perremehhe teadmata ja ilma temma lubbata mitte kotto wälja minna  ; teeb ta ommetige sedda, siis langeb trahwi alla, sedda möda kuida assi ja aeawiwitus olnud.  (Tall. seit.) Riast. Kauplemisest wäljamaaga. Kauplemisest, ütleb wanna rahwas, ellab kõik mailm; kus sedda põlle, seal on penike peus ja nälg suu äres. Kauba seitung toob selle polest teadust, se on, kuida Wennemaa kauplemine  wäljamaaga selle aasta kolme essimese kuu sees, römulikult läinud ja paljo rohkem kaupa wäljawidud, kui möda läinud aastal sellesamma aeaga. Watame siis järrele, kuida assi selle polest olnud. Wilja on wäljaläinud 2,157,777 tsetwerti se on siis 308,342 tsetwerti rohkem, kui mödaläinud aastal. Linna  seemnid on 116,494 tsetwerti, - se on 40,855 tsetwerti rohkem. Piritust ja wina on wäljaläinud 336,128 puda, se on 271,952 rohkem, mödaläinud aastasest jaust. Linno on wäljaläinud 1,526,583 puda, se on 611,187 puda rohkem mödaläinud aastasest jaust. Ka sisse todud kaubade arro on kauniste kaswanud ja issiärranis sola kaup ja raudteede ehhituse material. Kauplemine on ühhe rigi ello soon, tuksub se tubliste ja korrapärrast, egga siis surma karta põlle. Ammeti-kool. Kolid on rahwa tarkuse  hallikad, midda rohkem neid ja midda holelikumalt lapsi lastakse kolis käia, sedda targem se rahwas on ja sedda targemaks ta ka saab. Ria linna üllemad on nõuks wötnud  senna üht ammet-koli assutada, mis saksa rahwas ..Gewerbeschule" nimmetab, ja on selle koli pöhjuskirjad weikese palwega ministeriumi kätte läbbi wadata ja kinnitada saatnud; 12. Mail olla nad ommad pöhjuskirjad ministeriumist  kinnitud, taggasi sanud. Wist saab nüüd nimmetud kool ka pea omma tööd allustama,  mis siis, kui selle polest teadust olleme sanud, ka ommalt poolt same juttustama ja teada andma. üht sesamma suggust koli tahtwad ka Tallinna  wannemad önsa keisre Peter I kahhe saea aastase sündimise paewa mällestuseks assutada,  kuida sest jubba mödaläinud aastal könneldi ja mis tarbeks lin ommalt poolt sedda summat 2000 rubla olli kokko pannud. Nüüd juttustab Tallinna seitung, et nende ettewoetud koli kaptal künni 6066 rubla 50 koppika peale sureks kaswanud, mis ennamiste kõik prii-annete  läbbi kokko tulnud. Et agga rahha summa  ikka kaswaks ja suremaks lähhäks, on nad sedda kohhe intressi kandja pabberite wasto 198