soowitaw oleks, et meie Eesti rahwas neist koolidest enam hakkaksiwad lugu pidama ja oma poegi sinna saatma- Lätlased näitawad aga ka ses asjas jälle haa sammu meitest ees olewat. Wiliandift. Kingitus. ..Sakala" täädustab,  et Paistu kihelkonnas, Pahuwere walla, Kääriku talu omanik Jaak Kurrik olla surma woodi pääl Aleksandre kooli häaks Wv rubla kinkinud. Liiwi maalt. Lina ussid. Esmalt oli kuulda, et Läti maal, n'agu Trikati ja Shwaaneburgi j. m. kihelkonnas, olla üks uus selts lina pöllude söödikuid ilmale tekkinud,  kes kõik lina lehed ja õied ära sööma peada, et aga paljad tüükad järele jääda. ..Uus Tartu saksa aealeht" räägib nüüd, et ka Tartu maakonnas, ja ka lõuna pool Pärnu maakonna serwas, (nii kui meile isi säälsed põllumehed on rääkinud) niisugune ussi selts lina pöldusi ära rikkuda. Ka olla külm ühe mõisa wilja umbes 4l) wakamaad ära näpistanud  , nenda et sest midagi loota enam ei olla. Kokku lepitud rahu tingimised. (Edasi minek.) Rumeenia würsti-riik saab Türklaste maksudest  wabaks. Täielik usu ja Jumala teenistuse  wabadus jääb selle riigi sees iga ühele. Kuid Rumeenlane peab Wenelasele Bessaraabia  maakonna tagasi andma, mis 1856 aasta!  pärast Krimm'i sõda Wene käest ära wöeti. Rumeenlane saab aga selle wastu Dobrudsha  maakonna Türgi käest enesele, ja uus Rumeenia mahe käib nüüd Silistria kindluse juurest otse Musta-mere ääre, Manglai kohast pisut lõuna poole. - Siis räägitakse lepingus  täielikult Doonau wete jagamisest, kala püüdmise õigusest ja sest, kuidas konsulite konwerentsi  järele Ruumeenia maal tolli raha peab maksetud saama j. n. e. Kõik kindluste mallid, mis siiamaale Doonau jõe kaldal seisiwad,  peawad maha kistud saama, ja ükski soa laew ei tohi Doonau jõe paale minna. Üksi (Jalatsi linnani wöiwad need laewad, mis Doonau jõe suus wahtis on, jõge kaudu ülesse minna. Üks isiäranis kommission saab aasta teel weel kõik õigused ara seletama, mis Doonau jõe paal korra pidamise kohta puutuwad j. n. e. Türklane annab Wenclasele Aasia maalt Ardagaan'i, Kars'i ja Baatum'i linnad ja maad ühe hulga Armeeniast; kust nimelt wahe saab läbi käima, on kõik lepingu põhjus kirjas nimetatud. Wene keiserlik majesteet lubab aga omalt poolt, et Baatumist köigide kauba laewade tarwis üks waba sadam peab saama. Bajasid'i, mis San Stefaano lepingu järele Wenele pidi saama, jääb Türklase kätte tagasi ja Kootura linn saab Pärsiale tagasi antud. Türgi walitsus tootab Armeenia maal saaduste  muutmise ja parandamisega sedamaid paale hakata. Türgi maal peab edespidi täieline usu ja Jumala teenistuse wabadus walitsema. Kedagid ei tohi usu pärast politiika  õigustest ega ametitest ära lükatud saada. Waimulikud teekäijad ja mungad, kes Aasia ehk Euroopa Türgi maal randawad, olgu n'ad mis tahte usust ehk rahwausest, jääwad kõik ühesuguste õiguste alla. Prantsuse maale jääb tema õigus püha kohtade poolest keelmata kätte. Atheena mäe pääl olewa mungadele, olgu n'ad mis tahte suguse rahwausest,  jääwad kõik nende omadused ja endised  õigused täielikult puutumata. Pariis'i leping 1856 ja London'! leping iB7l jääwad  seisma nii palju kui Bärliin'i leping neid mitte 'pole muutnud. Praeguse wastastikku  alla kirjutus ja kinnitus peab kolme nädala sees ära toimetatud saama. Niisugune on siis Bärliin'i rahu leping. Kui küll mitte sõna sõnalt siin mitte ülesse pandud ei ole, siis ometige tema sisu. Eüroopa  poolne Türgi maa kõige würsti-riigide ja maadega kokku, oli enne kongressi 9,600 ruut penikoormat suur ja 22 miljoni inimestega.  Arwame kõik kokku, mis tema küljest täitsa on lahti saanud ehk isi oma saadustega  weel maksu aluseks jäänud, siis ei tee see mitte wähem wälja, kui 7,500 ruut pennikoormat  maad ja ligi 19 miljoni inimesi, ja jäi seda mööda Euroopasse weel päriselt sultani alla: mitte rohkem, kui 2,100 ruut pennikoormat 3 miljoni inimestega. Isi weel see, mis Aasia maalt Wene kätte saab ja 268