lähhäb ruttust puu sisse, kuhhu ta päewade ja kuude kaupa jäeb. Messilinnud ei woi omma  nõdra oddaga temmale middagist tehha, sest et tal hea ja tubli raudne mammus selgas.  On ta ennast meega täitnud ja omma söma ihhaldust ärraajanud, siis poeb ta kitsa poegade auduwa kärjede wahhelt läbbi, nenda, et suur tee tahha jaeb, mis läbbi ta kärjedele suurt kahjo teeb; igga sammuga tallab ta tossinate  kaupa auduwaid poegi purruks.  Messilinnud  kassemad tedda rahhulikult eddasi minna  egga hakka ta wasto, ei põlle ka rahhutumad,  maid paljo ennam üsna waggusi ja kohkund. Nad ei parranda ka temma teed ennam arra, maid jättawad, kuida nad on, tewad  agga kärjede äred muido libbedaks; süggise  siis on ta teed selgeste nähha, kust ta läbbi käinud. Augusti kuul hakkab suur södda lessede peale; töödteggijad linnud lahmad nende peale ja tappawad neid, kui asjata toido raiskajaid,  kui armo leiwa söjaid, ärra. Kõik se suwwe läbbi, põlle nad tööd teinud egga talwe peale murretsenud, sepärrast peawad nemmad, kui teised kõik se pitk talwe omma wsrraga peawad läbbi sama, körwale sadetud sama. Jubba kesk Septembri kuud jättawad nemmad omma töö seisma ja Oktobri kuul langemad nemmad kõige omma rigiwallitsejaga  emmaga  tallise unne sisse, kellest kewwade neid jälle ärratab. Parrako on nimmelt siin meie nurkas neid pissut, kes messilindusi piddawad  ja on agga aina üksi tallorahwa jurest neid leida, kes agga ommas rummaluses ei tea, kuida nendega ümber tulleb käia ja neid kassulikult  piddada. Ennamiste on nende messilindude  korter ja elloasse ärraönistud mannad puud ja ühhe möistliko kaswatamise moduse assemel ja issiärranis, kui met ja wahha wötta tahtwad, hirmus weewle suitsuga tapmine. Mönned ei tahha sest mannast ello pöllisest prügist lahkuda, maid jamad köwwaste selle jure, kuida nende issa-issad jubba teinud. Peaks nüüd se lühhikene könne ..messilindude kaswatamisest" meie armsa rahwa jures maad leidma ja nemmad messilindude kaswatamise kasso ärratundma ning neid ennestele murretsema.  Z. Ommalt maalt. Pernust. Sinode. Perno maakonna öppetajad piddasid 3. selle kuu päewal omma sinodet, mis awwaliko jummalatenistusega hakkas.  Altari tenistust piddas üllem öppetaja Girgensohn ja jutlust ütles Jakobi koggoduse öppetaja Metzler nende pühha kirja sönnade ülle, mis on üllespandud Matteuse ewangeliumis  22 peatükkis I—l 41 —14 salmist sadik. Mis ülle sinodis nöu petud, ja mis asjad seal läbbi rägitud, kes sedda hakkab Postimehhele ütlema;  waimulikud asjad ei põlle temma asjad, et neist woib juttustada. Lada piddamisest. Meie se aastane suwwe, woi Heina-Maarja laat olli meil 2. ja 3. Juli kuu päewal. Meie ei sanud kül kibbeda tööde parrast senna; agga need kes seal käisid, tönnelesid, et essimesel päewal wägga suur laat olnud; rahwast olnud õige rohkeste koos, kes agga öhto aegsaste jubba tojo ruttanud;  ühhel olnud kuiw loog maas, teisel olnud kuhja tehha ja kolmas tahtnud heina küüne weddada, enne kui wihma tulleb. Kauba polest olnud sada: ellajaid, sea põrsaid, wöid, munne, riet ja weel mõnda muud kaupa, mis kellegil kotto kasa wötta olnud, agga kõik olnud  kõrges hindas. Pernomaalt. Nattuke üdist. Saime mödaläinud päiwil Jakobi kihhelkonnast kirja, kus hea söbber nende kihhelkonna udisest meile kirjutab. Kirri on: Armas Postimees! Ma olleksin heamelega sowinud, et sa Jaani päewal  ka Jakobi kirrikus olleksid olnud, siis olleksid  ka ühhes meie römust wöinud ossa wötta, mis üsna teadmata tulli; ma ussun, sa olleksid ennast wist meitega Sul ei õlleks se kül mitte, nago meil, essimene ja uus, waid ammugi tuttaw ja harjund assi olnud, sest sa õlled ommas kirrikus jubba ammugi sedda kuulnud; agga meil olli se koggoniste essimene kord, omma mannas pühhas kojas sesuggust healt kuulda, ja meie manna kirrik, ni kaua, kui ta seisab, ei olle wist mitte, enne omma müride wahhel sesuggust healt kuulnud. Sa küssid ehk wahhest, mis rööm se siis ommetige olli, mikspärrast sa nenda öiskad? Wata manna söbber, meie Kaelaste maldas on üks noor 229