SaliSbury oma ringkirjaga awalikult üles tunnistanud,  mis Inglismaa tahab. Inglismaa ei taha mitte ainult üksikuid rahulepingu punktist muuta, waid ta tahab seda rahukaupa terwelt tühjaks teha, sest et see leping mitte tema kasuga ühte ei sündida. Tema tahaks hea meelega kriipsu selle lepingu peale tõmmata,  mis kaks sõdijat riiki seiemaalse rahwa-õiguste põhja peal on teinud, tahaks Wene wõitu mahendada ehk terwelt tühjaks teha ja selle wõidu wilja terwelt üksi oma rüppe koguda. Markii Salisbury ütleb omas ringkirjas, et rahulepinguga  Türgi ja Wenelase wahel üks uus Slaawi riik olla sünnitatud, kes Wene woli all seista ja kelle läbi Wene wõimus kaugele Lõunamaadesse ulatada; Inglismaa kasudele Dardanellides, Egiptuses, Mustameres  ja Persia sadamas tulla aga sest kartust, kui selle wägewa riigi woli nii kaugele Lõuna poole ulatada.  Kõik endised sõnakõlksud „rahu alal hoidmisest", „üleüldistest õigustest" n. n. e. on nüüd kõrwale heidetud,  kellega Lord Derby enne ette astus, ja Inglismaa  kartused üksi on järele jäänud, et Wenemaa woli nende Slaawi riikide üle liig suureks saaks minema,  keda ta oma werega wabaks teinud, ja seeläbi Inglismaa wõimus Hommikumaal wäheneda wõiks. Inglismaa poliitika on oma katte kautanud, ning wälja paistab ainult tema kadedus ja iseenese kasu püüdmine. Mis saab nüüd sündima? Inglismaa on jo nii kaugele läinud, et ta auuga enam tagasi ei wõi astuda.  Wenelane ei wõi ammugi Inglase tahtmist teha. Karta on, et uus sõda Eüroopas tulemata ei saa jääma. Poliitika ringwaatus. Kõige tähtjam koht, kuhu poole kõik silmad nüüd waatawad, on Nagu jo nimetatud, on Inglismaa wäliste aSzade tonnetaja minister Lord Derby ennast ametist lahti palunud ja Markii Salisbury  tema asemele tulnud. Lord Derby on oma lootust küll parlamendis awaldanud, et tagawara wäe fissekutsumise kannul mitte sõda ei pruukida käia; aga see tema lootus näitab siiski maga wäeti olewat, sest muidu ei oleks ta ennast mitte ametist lahti wõtnud. Waheajal on ka kuningana käsk tagawara wäe sissekutsumiseks parlamendile ette pandud ja jälle „rahu alal hoidmiseks". See sõna on jo nii Inglismaa ministrite suus ära kulunud, et waewalt weel kusagil saab mõjuma. Grahw Jgnatjew on oma esimese teekonna Wiinis ärakäinud, kus ta ennast Austria tahtmistega  täitsa tuttawaks pidi tegema, mis temale ka korda on läinud. Nagu arwata olla, saada Austria pealtwaatajaks  jääma, kui sõda Inglase ja Wenelase wahel peaks möllama hakkama. Austria ei taha mitte San Stefanos tehtud rahulepingut mahendada ehk nurja ajada, waid tahab paljalt, et teda tema kasuks laiendatakse.  Kus Inglismaa auuga abi wõiks saata, see on Tessaalias. Siin walitseb hirmus mere ära walamine,  ja seda wõiks Inglismaa kergest seisma panna, kui ta oma sõalaewade abiga wõitlejaid sunniks, oma sõariistu puhkama panema. Aga nagu näitab, ei kai see Inglismaa kasu wasta, ja sellepärast hoiab ta ennast  kõrwale. Nii on Inglismaa enne Kreeklast Wene- Türgi sõa ajal keelanud, oma kasuks seda sõda tarwitada  ja kui pärast Kreeklane oma wendadele appi tahtis minna, hoidis ta teda jälle tagasi, nii et Kreeklased  rahulikult pealt peawad waatama, kuidas Türklased  nende wendi tapawad. Kreeka riiki ei wõi küll ka mitte süüst lahti mõista, et temal nii palju julgust ei olnud, Tessaaliat wabaks teha. Aga Inglase peale langeb suurem süü, et ta muukaudset kaitsmist keelas ja nüüd ise Kreeklasi ilma abita jätab. Waheajal käib üks tapmise sõnum töise järele läbi Eüroopa ja kui lugu weel nii edasi läheb, on Tessaalia pea tühjaks  kõrbeks tehtud. Ehk tuleb nüüd see sündmus Kreeklastele appi, et üks Inglane, üks seitungi sõnumeandja,  Türklastest Tessaalias ära on tapetud; sest Inglased on muidu sarnatsel loul kohe kättemaksmisega  malmis olnud. Et Türklane ara on tunnud, kuidas Inglane muud ei taha, kui oma kasu ja Türgi riigist parema jau hea meelega omale, sellepärast hakkab ta nüüd ikka enam ja enam ennast Wenelasega ligistama ja tema sõbrust nõudma. Peale selle, kui Bulgaaria ja muud maharusutud rahwad priiks on saanud, ei wõi ka Wenelasel ühtegi Türklase wasta enam olla, olgu siis, et see oma lepingut, kellega rahu tehti, mitte ei pea. Türklase kõige parem seltsimees Inglase  ja muu rahwaste wasta, kes nüüd tema kallale saaksiwad tulema, saab ikka Wenelane olema, kes Bosporuse  ja Dardauellid ennema Türklase kätte jätab, kui kellegi muu kätte annab. Seda hakkawad Türklased  nüüd ka ise ära tundma, seda on Ssman Pashaa  enne oma ära muutut Wenemaalt wälja ütelnud, ja see on ka Türgi sultani arwamine, mis sest wälja paistab, et Keiserliku Kõrgust Ülemkommandöri nii lahkeste  ja suure auuga Konstantinoopolis wasta wõetakse, ja et Türgi ministrepresident Ahmed Vesik, kes Wenelaste  waenlane oli, ennast 6. Aprillil ametist lahti on wõtnud. Inglismaa sõalaewade wügi Marmora meres kaswab ühtepuhku suuremaks. Laewade peal on maamäe soldatid. Türklane aga kogub omad sõawäed  Marmora mere rannas Aasiamaal kokku. Jsmidi  juures on 7000 Tsherkessi kokku juhitud. Omalt maalt. Wiliandist. Wiliandi Eesti koguduse kirikus õnnistati 57 Märtsil 186 poislast peale kolme nädalase leKkõpõtuse stsse. Sellsamal päüwal tehti ka kirikus tänu. et rahu Me Wene ja Türgi wahel on. Kõikide  südamed oliwad täis rõõmu, et Jumal meie sõawäele  wõitu andnud. Auuga wõiwad meie mehed wõeralt maalt koju tagasi tulla. Leeri-lapsed oliwad  67 rubla kokku pannud ja oftsiwad kiriku altarile  2 uut suurt lühtert (Tartust Drossi käest) ja waha küünlad sisse rahulepingu mälestuseks. v. Wiliandi linna kirikus sai 19. Märtsil Wiliandi  maakonna praosti poolt Cand. Emil Rathlef (Põltsamaa tohtri poeg) Kolga-Jaani kiriku peale abiõpetajaks sisse õnnistatud. Peale selle on weel uuemal ajal õpetajaid kirikute peale ametisse saanud: L. Rödder Haapsalu kiriku peale 12. Märtsil, Pielberg  Saaremaal Mustjala kiriku õpetajaks jo 22. Jaanuaril, ja 21. Märtsil E. Bergmann, endise õpetaja poeg, Ruhja koguduse õpetajaks. Wiliandi maagümnaasiumi turnimise koolmeistriks  on Ludwig Herbig Berliini linnast saanud. Tartust 28. Märtsil. Meie kewade astub nii kiirel sammul tänawu edasi, et silmal tegemist on tema jälgesi tähele panna, ja mõnel hommikul aknast waadates küsima peab: kas tõe kujutus wai nõiduse silma kiri, mis üks ainukene öö oli loonud? Talwe walged surnu linad on suuremal osal kõik juba maapinnalt  ärakoristatud ja suwe korteri wiidud, kust neid hiljem ümber muudetud wihma kombel wist tagasi tuuakse. Kui heitliku meelega Jürikuu talwewärki segadusi wahele ei too, wõiks praegune lõokeste lõõritus  aegsaste haljast muru inimestele silma iluks, elajatele  kõhu täiteks tuua, niisamuti laste muna weeretamise  rõõm lihawõte pühil päikese paistel kahtluseta sigineda. Aga April, kergemeelne tujude kuningas! kes sind tohib usaldada?! Emajõgi seisab paisuwal uhkusel, päikese terast lahkelt ema pinnalt tagasi peegeldates;  Taara mäelt waadates ida sihil on jõgi mõnes paigas nii laiale läinud, kui tahaks muiste juttu tõeks teha, kus meile pajatatakse: emake olla Kalewipoja päiwil rohkem wersta laiusel Taara aeda ilustanud. Aga tänu inimeste hoolekandusele, iseäranis  osawa linna walitsufele warjawa tammide tegemise  eest, et täna need kohad jõe weest priid seisawad, kus wiiekümne aasta eest weikeste lootsikukestega kewadel pidiwad sõitma, ja mõned arukorral õnnelikud majaperemehed  ligimalt kalu wõisiwad püüda omast toast. X. Keiserliku Tartu 11. Kihelkonna kohtu saalis on 17. Märtsil kihelkonna kohtuherra kutsumise peale selle jauskonna wallawanemad koos olnud, see üle nõuu pidamas, kuidas tagawara mäe meeste laste ja naiste eest hoolt kanda, kui neid teenistusse kutsutakse. Kihelkonna kohtuherra on nende wallawanematele ette pannud, et iga wald rewisjoni hinge pealt 10 kop. maksaks, kelle läbi selle kohtu jauskonnas 1480 rubla kokku tuleksiwad, et siis Tartu ligidal olema wallawanematest  üks komisjon saaks walitsetud, kelle seas ka kihelkonna kohtuherra, ja et abiotsijad wallawalitsuste  tunnistustega selle komisjoni käest omale abi tuleksiwad saama. Wallawanemad ei wõtnud seda nõuu aga mitte wasta, waid soowisiwad, et iga wald ise oma hädaliste eest muretseks. Wiimaks wõeti nõuuks, weel kord selle asja pärast kokku tulla. Meil näitab, et siin wallawanemad õige tee peal oliwad,  kui naad selle kihelkonna kohtu herra soowimiie tagasi lükkasiwad. Kes meie wallawalitsuste asju tunneb,  teab wäga heaste, kui palju jo need paar wana soldatit, kes kolm kord aastas oma paiukast linnas käiwad ära toomas, walitsustele tüli ja wallale raskust  teemad. Mõned wallad elawad kihelkonna kohtust 30—40 wersta eemal ja nüüd peawad abiotsijad ehk igas kuus sinna minema (sest kõik abi korraga neile jo ilmaski sünnis ei ole kätte anda), ja mitte üksi mitu pääma ära wiitma, mis ka raha on, maid ka hobuseid palkama ja asemikust, kes nende laste järele maatawad. Wallad muretsewad nüüd jo mõnusal kombel oma waeste eest, mikspärast nemad siis ka tagawara mäe naiste ja laste eest ise ei saa muretseda mõima? Kümme kopikut rewisjoni hinge pealt ei näita meil palju, aga see raha peaks walla laekasse jääma ja teda wolikogu otsuse järele ära jaatatama. On mõnel wallal enam naisi ja lapsi awitada, kui jõud kannab, siis wõib muialt tulem abi nende waldade  kätte minna. Tallinnast. Wiimased Türgi mängid on Tallinnä linnast 23. Märtsil ära wiidud, nagu kuulda, Nowgorodi kubermangu. TallillM sadam on jo tükk aega lahti ja laewad käiwad elawalt sisse ja wälja. Künni 5. Aprillini oli 144 laewa wõeralt maalt sisse tulnud. Baltiski sadam on aga jo warem lahti olnud, ning on seal jo kesk Märtsi kuu sees mitmed wõeramaa laewad sadamasse oma woori/wälja ladunud, nimelt Lõunamaa wilja. Surnud Dr. Leopold Gahlnbäcki asemel on Miitaui gümnaasiumi tiretor Dr. Paucker, kes enne Tartus professor oli, Tallinna kubermangu-gümnaasiumi  tirektoriks nimetatud, nagu ka kõikide Eestimaa koolide tirektoriks. Helsingist. Soomemaal on wiimasel ajal kaks Mormoonide apostlit missioni tööd teinud, kellest üks Rootslane, töine Daanlane on, ning nende Jumala  sõna kuulutamine on ka mõjunud, nii et Sibölas üksi 11 inimest ennast ristida lasknud. Et aga seda ristimist jõe peal jeätuse augu ääres käsile wõetud, siis on külm mesi ristitud inimeste püha tuju nii ära jahutanud, et mõned neist hiljem omast uuest usust ühtegi ei ütelnud enam teadwat. See on imelik, mis osawad missionärid inimestest kõik lühikese ajaga wõiwad teha! Peeterlmrgist. Abianded nende päälinna miilitsi  soldatite maha jäänud sugukondadele, keda sõa ajal teenistusesse kutsuti, antakse, nagu Peeterburgi „Herold"seda teadustab, linna walitsuse poolt, kui neil tõsised tunnistused, järgmisel kombel abi: Soldati naene, kes ilma lasteta ehk kelle lapsed juba peale 15 aastat manad on, saab kuus 4 rubla 15 kop. Naene, kellel üks ainus (alla 15 aastat mana) laps on, saab kuus 7 rubla 30 kop. Naene, kellel kaks ehk ka enam lapsi (alla 15 aastat manad) on, saab kuus 10 rubla 45 kop. Peale selle saamad need sugukonnad, kes linnast ära, oma endise kodupaikadesse  tagasi pöörawad, ehk mõne töise kohta elama tahawad tarwituse järele minna, teekonna kulu ja ülespidamist.  Peale naese ja laste on abi saamise õigust ka meel isal, emal, wanaisal, wanaemal, wendadel ja õdedel, kui need enne teenistusesse kutsutud miilitsi poolt (kui maesed lapsed) ülespidamist saiwad. Nende linna poolt antama abiannete wastawõtmise  õigust on nimelt: Soldati naesel, kellel elu tarwitused  puuduwad, ja alla 15 aastat manad soldatite  lastel. Naad peawad aga enne mehe ehk isa ärakutsumist Peeterburgis elanud olema. Iga linna jao kohta on ka mehed nimetatud, kes abi tahtjatele teadusi annawad ja nende tunnistused wasta wõtawad. Päälinnas on elu kallis ja ilma seesuguse abita oleks mõnigi naene ja laps suure häda sees. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihael on Tiflissi linnast Peeterburgi linna reisinud ja 26. Märtsil seia jõudnud. Tislisist. Suure lume tormi läbi, kellest wiimati rääkisime, on 9 inimest, 2 hobust ja 5 kaamelit  surma saanud. Lume alt on 8 inimest weel elusalt wälja kaewatud. Üks jagu arsenalist (sõariistade aitatest) on siin ära põlenud. Harkowist. Harkowist ära lahkudes on Osman Aashaa ütelnud: „ Mina olen kõikide sõawangide juures  käinud, nii hästi terwete kui haigete juures, ja olen leidnud, et neid nii hästi üles peetakse, nagu waewalt kodus oleks tehtud. Nimelt hea lugu on haige wangidega,  kes Wene haigetega sellesamas hospitalis koos on za keda niisama põetatakse, nagu Wenelasi. Ma saan kõik seda, mis ma olen näinud, Sultanile rääkõrge  Walitseja kannab ühel kombel nii hastr Wene kui Türgi haigete eest hoolt. Auustaw tundmme Wenemaa wasta saab jäädawalt minu südames  walitsema", n. n e