leppimise jures ette pandud, peawad natttuke lödwad ollema ja sedda arwatakse Prantslast Wägga hästi ärratundwad ja sawad sedda ehk wahhest ossast ka prukima. Jõuab Prantslane  künni Juli kuu hakkatuseni üht kindelt kautsioni wiendama milliardeni maksmise polest Sakslasele anda, mis Sakslase poolt nõutakse, siis ei sa se ka tullemata jama, et selsammal aeal Saksa söawäed ühhe issiärraliko söaliko ettewatamise al suremast ossast Prantsusemaalt sawad walja tullema. Baierimaalt. Seal on jubba pikkem aeg söameeste mundre parrast nende parlamentis  nöu piddamesi ja läbbi raki mesi olnud, agga ilmas mitte jone peale sanud; nüüd olla kunningas issi selle asjale otsa peale teinud ja öölnud, et Baieri söawäed otse seddasamma mundert peawad kandma, mis Preisi mäed kannawad,  olgo karma ehk moe polest. Peale selle kui knnningas sedda otsust olli andnud ja muud wallitsuse putuwad asjad tallitanud, olla ta jälle Münhenist wälja, omma lossi peale, Hohenshwangausse läinud. Inglismaalt. Kunningana Wiktoria,  olla 8. Webruaril warsi peale kello Iv Windsorist Waterloost läbbi Shislehursti keiserinat  Eugeniet watama ja trööstima sõitnud. Lühhikene aeg enne kello 12 olla ta senna sades, katoligi ussu Maria kabbelisse läinud, kus manna keisre Napoleoni surnud kehha puusärgiga  seisab. Kunningana Wiktoria ja printses  Beatriks olla monned lille kimbud puusärgi  peale pannud ning ka wägga kurwad olnud.  Keiserina nöu, senna pühha koja lähhedale  üht kabbelid ehhitada, kuhhu keiserliko surnud wsib sisse panna ja mis pater Goddard  kunninganale olli teatanud, on wägga ta meleparrast olnud. Peale selle, kui kunningana  kabbelist olla wäljatulnud, läinud ta omma  liggi ollejatega Kambdenhouseni, kus prints Ludwig Napoleon temmal wasto olnud ja tedda keiserina sure winud. Kui rohkem tund aega Mid jutto ajanud, lahkunud nad süddameliko söbruses ärra. . ! Hispaniamaalt. Telegramm, ning wastus» KunmngM' iAmadeuö olla paar päiwi enne omma lahti ütlemist omma issale,  Jtalia kunninga Wiktor Emanneli  le, ühhe tegrammi läbbi omma ello luggust  teadust andnud , mis peale kunningas Wiktor Emanuel allamal seisawat wastust  andnud: ..Majestät! Minno armas poeg! Prii tahtlik ammeti wötmine ja kohhuse täitmine,  ei woi keddagit sundida wäggise sedda ammetit piddamas ja pealegi, kui se koggoniste  woimata. Majestät! Ühhe telegrammi läbbi ollete meile teadaandnud, kulda teie ollemine  on olnud, ja kuida ello igga päewaga raskemaks läinud. Meie ei olle polegi selle wasto, egga panne sedda pahhaks, kui teie sedda troni mahhajättate, mis omma prii tahtmise  jarrele ollete wastowötnud. Parrem on prii tahtlikult tagganeda ja ausa Hispaanlastele  elluks aeaks tännolikuks mallestuseks jäda, kui sedda odata, mis eddespiddi saab tulleüla ja kuida luggu minnema, issiärranis nende poolt, kes müllawad ning mässawäd ja ei tea, mis nad tewad ; pärrem rahhuga lahkuda ja rahhus priilikult ellada, kui omma pühha wannet  wäggiwaldsett murda ja ennast sellega häbbistada.  Politika asjade pärrast ollete ömmal  aea! näinud tarwis ollewad Jtalia kroni ja troni mitte wastowötta, agga selle pärrast põlle Jtaatjaste armastus teie wasto wähhemaks  läinud. Middagi ei woi teid sundida Hispania okkas kroni kandma, kelle al Me kibbedaid ja raskeid paiwi ollete näinud, waid sure römuga wöttame teid, teie abbikasa ja kunninglikud printsid wasto ja nihästi Meie, kui kõik Jtalia rahwas, saab römuga lubbama teid Tunni elloasset wötta. Romas, meie pea linnas, 5. Webruari! i 873. Wiktor Emanuel." Madritist, 18. Webruaril. Karlistlased olla Katalonis tubliste wammuse peale sanud ja parrast laiale pillatud; Werrara seltskond jätnud 30 surnud lahhingi platsi peale ja Werrara sirrutanud issi ommad kondid ka seal wälja ja janud omma meeste sekka omma wimist'  und maggama. Paatre Santa Kruts kässo alluste meestest põlle kegi langenud, wmd uks naesterahwas; sedda seltskonda aetakse agga holega tagga, ja pütakse kätte sada. 82