namiste keletumaks tehtud. Mis head ehk pahha se torm kanalis ja Atlandi merre rändas  teinud, ei olle weel selge ja mitte kül tuttaw,  sedda same hiljem teada. Hispaniamaalt. Mässajad ning söamehhed  juhtuwad wahhel ka wastastiko kokko,  kus sarwed kokko löwad, agga pea jälle lahkuwad, kus jures siis mönned wangi, mõnned  jälle hawatud sawad; wahhest sekka ka paar surnud mahha jäewad. Need lahhingid ehk kokko trehwamised põlle sured asjad egga pea koggoniste nimmetamise wäärt, agga nipaljo  on seal jures ommetige tähhelpanna, et wöit iggakord söameeste poolt ja mässajad ikka wammuse peale sawad. Sedda põlle nüüd wimasel aeal kuulda olnud, et ued mässajate seltskonnad olleksid jure tulnud; agga ommetige  ei olle Andalusi raudtee weel söido tarbeks taggasi antud. Pissukesed tüllid, mis seal ettetullewad, ei woi neid ennam suurt kohhutada,  sest nendega peaksid nad jubba harjund ollema; agga paljo ennam kartuse wäärt õlleks, kui mässajad linnast hakkasid wötma ja seal wallitsema. Hiljem kirjutakse sealt: „Iggalt poolt tullewad kaunis rahhulikud sönnumed, sest iggas makonnas olla mässajate polest rahhulik  assi; ka Andalusinis ei pea mässajate seltskondasi ennam nähha, egga kuulda ollema. Weike Bejari linnakene, kus assi koggoniste raiskus olli, on jälle rahho ja iggamees lähhäb  rahholikult omma töö jure taggasi. Karlistlased  olla ka kunningliko söameeste käest wallusaid hopa sanud ja neid jõuetumaks teinud.  Obrist Willakampa olla 300 Karlistlase peale läinud ja wastastiko söddides neid kaunis  rohkeste mahhaniitnud. Nende peamees olla kõige omma poeaga lahhingi platsi peale mahha janud, 30 sanud hawatud ja kaunis rohkeste wangi wöetud, kõik nende söamoon ja söariistad jänud söameeste kätte." Kui sesuggusid wöitusi rohkem õlleks, siis peaksid tülli teggiad ommetige üks kord otsa lõppema ja rahho maeasse tullema. Uemad sönnumed. Pernust, 20 Detsembril. Omma Zöulo aegest lata olleme meie mödaläinud esmaspäe- wa! ja teisipäewal ärrapiddanud. Ilmuks olli waikne ja ennam soja kui külma pärraline ja rahwast märatumalt kokko tulnud ja iggaüks ka sedda kaubale tonud, mis kellegi põld kandnud,  ehk karja aedas kaswanud, mis agga kõik ostjale kallid ja müale oddawad ollid. Tappetuid siggo ja sea põrsaid olli kaunis rohkes  te, agga wähhem I kopp. naela ei tahtnud paljo sada. Mis muud lada asjast könnelda, põlle paljo nimmetamise waart, seal laulab iggaüks ennamiste sedda laulo, kuida ta omma ninna klasi põhja waotanud; karra ja mürra wimaks ni rohkeste, et kegi ommast sönnast ennam ei woinud arro sada. Kas seal ka monned penikese näppo mehhed teiste keskes olnud, sedda põlle meie weel kuulda sanud, noh, kus ladal neid kül ei olle, agga kas nende töö korda läinud, on meil weel teadmata. Riast. Liwimaa kubbermango wallitsus annab  Liwimaa kubbermango seitungi 144 numre läbbi kõige Liwima politsei kõhtudele seläbbi sedda käsko, et iggaüks ommas kohto jauskonnas  wõera koggokonnast seal ellawa rahwale,  kelle passide peale tähhendud, et nemmad nekrudi arvuliste kirjas seisawad, ehk kes ilma passita, ehk wahhest ülle aegse passi peal ellab, neile sedda köwwa käsko anda, et iggaüks ettetullewase  nekrudi wötmise aeaks omma walda peab minnema ja ka selle ülle walwada, et käsk täidetud saab. 5087. Neile, kes wahhest heamelega teada tahtwad, mis meie suur ja armoline Keisre Herra, omma  nekrudi wötmise maniwestis ehk kulutuses käsknud, anname sedda nöu, et iggaüks omma walla kirjutaja jure lähhäb ja temma käest Liwimaa  kubbermango seitungi 143 nummert pällud, seal on se eesti keles üllespandud, mis ta siis issi woib luggeda. Tartust. Pühhapäewal, selle ku 3. päewal  sai kandidat J. Hurt, Odenpä kirriko peale laulatud ja koggoduse öppetajaks sisseönnistud.  Koggodus olli seks römu päewakö õige rohkeste kokko tulnud ja olli römus, et sedda kallist meest ommaks öppetajaks ollid sanud.  Temma seadja ning sisse õnnistaja Tarto-Wörromaa konna praust Hasselblatt za temma abdilised Kannepi öppetaja Holst ja Tartust öppetaja Eisenschmidt olnud. Odenpä eesti koggodus on omma armastuse märgiks 422