— Püösitohho kauplemise tarbeks ön jälle ued kässud ja seädused antud ja selle järvele on siis neil / kes püssirohhuga kaubelda  tahtwad, mõnda tähhelpanna ja issiärraniö,  kuida sedda ühhest teise weddada, kuida sedda hoida ja kuida sedda müa; sest könneleb  ..Wallitsuse teadaandja" laiemalt nenda: Püssirohto mÄakse agga ükspäinis kaupmeestele  suretükki wäggede püssirohho keldritest ja sealt müakse suretükki- ja jahhe pulwert. Kaupmehhed  woiwad kõiges rikis, agga ükspäinis jahhe-pulweriga kaubelda. Suretükki pulwert antakse krono maggasinist agga neile, kes politsei  polest tunniskirja ette näitawad, et neil üks MMmetud paljus sest tõeste tarwis on. Jahhe pulwrsga kauplejad kaupmehhsd wöiwad, km mawannemate ehk linna wallitsuste käest tunniskirja  Lttmäitawad, et ustawad ja truid mehhev on, korraga kõige rohkem sadda (Siberimaal  puda sada, agga ei tohhi kellegile  rohkem kui kolm (Siberimaal 5) naela korraga müa. Püssirohhuga kauplejad kaup- Mehhed wöiwad omma kilde-tahhe ehk pissukese  kauplemise tähhe peal kaubelda, peawad agga mümise jures köwwaste selle polest antud  seaduse järrele teggema, egga ial julgema selle ülle astuda. Ose näitawad tunnikellast on meie maal weel wägga pissut, woib olla, et neid wäljamaal  rohkem; agga neid petakse wägga tarwiliseks,  sepärrast olla Peterburgi üllem politseimeister  ka selle mõtte peale tulnud, senna üht sesuggust kella linna rae-koea torni ülles seada ja olla sedda omma heaks arwamist ültematele  teatanud, et sedda järrel katsuwad, kui kassulik se õlleks. Sedda politseimeistrist ette pandud arwamist olla nad linna rahwale sureks kassuks leidnud ollewad sepärrast olla nad nüüd sedda omma holeks wötnud, järrel kulsda, mis üks sesuggune mässin ja temma aastane üllespiddamine maksma tullewad. Orenburgist. Sealt kaevatakse jälle ellajate  többe ülle ja ööldakse et többi Uwa ümber  kandes mades eddasi minna, egga sest tähhele  panna, et talline aeg on. Sedda woib öolda, nenda kirjutakse sealt Peterburgi wenne sLitungi läbbi , mitte et se liig paljs õlleks, on seal rohkem põled ellajad ärra surnud. Nad ei pea ka seal ühtegi teggema, et se többi ei saaks eddasi minna. Termid ellajaid ei lahhutada többistest; nahhad samad mcchha kistud. Sedda ei öölda küt just tõeste, agga arwatakse, et nende langenud ellajate lihha kurrule kaubale wiakse. —Se õlleks hirmus! ' Wõeralt maalt. Saksamaalt. Ommal aeal olli sest jut, et waljama rahwas wanna usso issa Lutterusele  Eislebeni linna üht mällestuse sammast ehhitada sowistd. Nüüd olla Preisima üllem kirriko wallitsus, kõige piiskoppi kõhtudele ühhe strkuläri läbbi nago pool teed käsko andnud, et iggaüks omma wallitsuse piri sees ollewa koggoduse öppetajale sedda sõnumist teada annaks,  et nemmad omma koggoduse hingedele sedda õige armsa sönnadega süddame peale panneks,  kui wägga au wäärt se olla, kui ühhe sesugguse mehhe auuks, nago Lutterus olli, iggaüks omma jsudo mpda, andid annaks, et ausammas woiks murretsetud sada. Hiljuti on ühhe saksa ewangeliumi kirriko heaks, mis Jerusalema ehhitada tahhetakse,  Preisi ewangeliumi usso koggodustes m hästi kirrikutes kui koddo, rahha korjatud. Kidawad, et korjadus, mis kül weel löppetud põlle, wägga römulikult eddasi läinud ja rohked  anded kokko tulnud; Sakseni makonnas olla üksi 9398 talert kokko tulnud, mis ommetige  ühhe pissukese makonna kohta, nago Sakseni  makond, wägga paljo on. Shweitfimaalt. Seal on ühhe vi. Prants Huberi ja jesuiti paatre Roch wahhel  Üks weikene kanna katkuda, kelle kallal jubba mõnda aasta katkuwad, agga ei sada meel malmis. Pater Roh olla jubba mõnda aastat  taggasi, kantsli pealt sellele tuhhat kuldenit pakkunud, kes Heidelbergi ehk Bonni kohto ees sedda jõuab tõeks tunnistada, et jesuitid üht malle öppetuse ramatud kirjutanud; kes sedda agga ilma tõeks teggemata tahhab tõendada,  se on üks laimaja. Aastal 1862, olla Roh Halles seddasamma jälle öölnud, ja mee! jure lissanud: Peale selle, kui se on tõeks tunnistatud,  tahhan ma sest seltsist wälja astuda 126