ega maja ehk muud, mis tema päralt on, maid nõuab aga, et kõigist heaks arwatud ja hädast tarwitawad saadused taieste saamad täidetud ning auusaste peetud. Türgimaalt. S öawägedest. Konstantinopolist  kirjutakse 25. Oktobril: Sest saadik, kui sultan wene riigi poolt tulnud kirja peale wastuskirja oli saatnud ja kõik waenlik  olemine söaplatsi peal löppetud sai, ei ole teiste suurde riikide saadikute wahel seda wäbemadki  nõupidamist olnud, ega ka rääkimcsi ja seletamesi, türgi riigiwalitsusega. Söawägedelikud  tallitajad Wenemaalt, Prantsusemaalt ja Austriamaalt, on eila Adrianopolist läbiNishi ja nimelt Aleksinatsi läinud, et sääl mahe piiride  pärast nöupidada ja neid kindlaks kinnitada.  Ja need on Tselenöi, de Torkü ja Raab, kes Saksamaa, Inglismaa ja Jtalia söawägede  wolinikudega AleksinatsiS peawad kokku saama. See nimetatud kahe kuune söariistade  seisu aeg, saab selle pääwaga hakkama, mil see kindlaks tehakse, kust mahe piir peab läbi käima. Et nüüd aga selle seletaja kommi  ssioni liikmed, kauge maa pärast mitte ruttust  ei wöi kokku saada, seepärast wöttab see aega, enne kui selle tööga hakkatust wöiwad teha; ehk wiiwib wahest künni Jaanuari kuu löppetuseni, juba seniks lähäwad pääwad pitkemakö  ja soojemaks, ehk köigewähemast on sääl siis juba need kõige sandimad ilmad möödas.  Kõige riikide saadikutel on köwa lootus,  et nemad selle söariistade seisu aeal, üht jäädawat ning kindlat rahu jalale saamad huppitama;  see on nüüd iga riigi saadiku lootus, ;as see aga täide saab minema, on asi, kellest praegu ei sünni kiidelda, waid aeg saab omas aeal teadaandma, kuida asjad läinud. Auus kirjasaatja kirjutab edasi: Täna oli mul jälle hulga aea pärast ön, türgi ministritega  juttu ajada, kus siis just sest praeguse tüli asjast kõnelesime ja ma sääl selgeste aru sain, et türgi riigiwalitsus iial ei saa selle peale mõtlema, priitahtlikult neid tingi mesi, mis temale ettepandud, wastowötma. Juttu ajades pöörsin juttu senna poole, et asi nenda näitaks, nagu ei wöiks türgi walitsus mitte Inglase ja Austrialase abi peale loota ja kardan,  et nad wiimaks ometige oma möttid pöörawad,  ehk kül teised riigid neile kõige paremat  nõu andwad, igaüks iseäranis jääb, ega kellegi seltsi ei heida. Seda ei tahtnud ministrid  kui töt wastowötta, waid ütlesiwad, et need mõlemad riigid, ise oma kasu pärast, neile wast saamad appi tulema. Seda teada nad wäga hästi, et Austriamaal neil mitte sugugi suuremat armastust oodata pole, kui teiste riikide poolest; aga nende oma kasu pärast,  ei oleks see palju, kui nende sekka astuksiwad.  Kiriku-sönumed. Perno Miisabethi-kirik. Ristitud: Johann Georg Saard. - Ernst Heinrich Raudsepp. Lina Holm. - Surnud: Aleksandrias Reiche, 69 aastat wana.  Johann  Sildewer, 4 nädalat wana. Mihkel Tölp, 65 aastat wana. 418 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas, t 5. Nowembril 1876. Neile siin hingekirjas seisjatele, kes sell' aastal wäe teenistusse peawad minema, saab tähelepanemisega  siitpoolse kuulutuse järele, mis 8. Septembril  s. a. M 412 al wälja saadetud, tääda antud, et pärast seda, kui kõige kõrgema käsu pääle, wastu wötmine künni 1. Detsembrini s. a. pitkentud  saanud, wastu wötmise- ja loosimise - termin Teadaandmised. (Politsei kohto lubaga.) I. Kantoni Lärmis, kelle jaus Pernu linn on, siitsest  wastu wötmise kommissionist IV. Detsembri  kuu päewa peale saetud on. Pernus, maksu wastuwötmise walitsus 6. Nowembril  1876. Maksu wastuwötja herra N. Bremer. (M 516.) Kirjutaja E. Simson. i