parrakoseal? Minno suggune ei olle kül kellegi  kohtomöistja, agga ommetige wöin öölda, mis oige ja köwwer ehk mis hea ja pahha. Seal putusid mul mitmesuggused asjad mo fllma, mis ülle suurt kurwastust tundsin, sest et seal targad ja rummalad ühhe kalo peal ollid. Lähme siis järge möda läbbi. 1) kauples üks saksik lihhonik woi rentnik,  mis ta olli, sedda ma ei tea ühhe S. walla mehhe käest härga; härja perremees piddas kindla hinna 48 rubla, kaupleja pakkus  agga paljo wähhem. Kauplemise jures eksis mees sönna pealt ja ütles 38 rubla, kohhe käisid kärid säuh, säuh härja kassuka peal, härg 38 rubla eest ostja omma; härja perremees seisis agga köwwaste selle peal: „wähhemat 48 rubla teie härga ei sa." Riid tikkus wäggise möllemate wahhele tullema. Wallitsew wallawannem kutsuti senna, kes neid leppitada püdis, agga wötta näppust, kummagi ei andnud järrele. Pärrast, kui ostja wäggise härga tahtis ärra wia, tullid mönned teised körwalt ja andsid, kauplejale lögaga wasto silmi, et werriste silmadega sealt ärraläks.  Kuida pärrast kuulsin, olla härja kaupleja  asja Perno silla kohto holeks andnud. 2) satis üks S. walla perremees omma linna seemned sullasega kaupmehhe jure ja käis issi emal tagga järrele. Müa ja ostja ei janud  kauplemisega õigeks ja läksid jonnadlema; perremees, kes sedda näggi, astus lähhemale ja kostis omma kauba eest. Kaupmehhe! ei olnud muud, kui lops ja lops russikaga nende sennadega wasto silmi: „Mis on su! teggemist,  kui kaks meest kauplewad." Mees teggi silma pilk tõeks, et kaup temma, ja kauba toja temma sullane on. Assi selge, leppitust tarwis, muido lähhab assi pahhaks. Kaupmees  maksis mehhele kaks rubla, siis olli assi selletud. 3) naggin ma emalt, podide ees suurt karra ja mässamist ja rahwast langes murdus kokko. Korraga kargas poe saks letti takka wälja pakso rahma sekka ja hakkas üht noort meest hirmsaste russikatega peksma. Ma ei julgend liggimale minna, maid hoidsin agga emale, kartsin et wahhest juhtun ka mönne wopso sama. Parrast kuulsin, et kaupmehhel kaks mütsi ta körwast ärrawarraswd, agga körwa lopsud läinud ilma Ma mehhe silm-näo wasto, kes ka asja Perno Ma kohto holeks olli andnud.  Kas assi selletud, sedda ma ei tea. 4) juhtusin ma na koggemata näggema ja kuulma, kuida üks Selli walla mees ühhe Testama walla mehhe käest tubliste olli toggida  sanud ja rided lõhki kärristud. Mees läinud teisel päewal T. walla kirjotaja jure ja pallunud asja kohto ees selletada. Kirjutaja  olli kostnud, et lada tülli silla kohto assi on, walla kohhus ei woi seal middagi tehha. Mees pallunud veste nende asja selletada, se ptk tee silla kohto peale tarwitada paljo aega ja assi ei olla sedda wäärt. Kohhus wötnud  järgmisel kohto päewal mehhed ette ja selletanud nenda ärra, et möllemad rahhul olnud.  Peksja maksnud teisele lõhki kistud kue eest kaks rubla ja sanud lõhki kiskumise waewa palgaks 2V rapso penikese kasse okstega  pükste alla. 5) juhtusid mo silmad weel middagit naggema,  mis kõigist kõige kurwem olli, et ka üks wannutud mees piggiste näppudega ladale olli tulnud, läinud koggemata poe ette ja seal olla, ei tea kuida, üks müts näppude otsa kinni hakkanud; mees näinud alles siis, et wöeras müts näppude otsas olnud, kui teised ta hõlma  ollid kinni hakkanud, agga siis olli hilja. Jut lähhäb, w'a kasso wend, kül kaunis pikkaks, agga ma ei tahha middagit omma teada üksi piddada, se waewaks mo süddant wägga. Wata, ma ütlesin hakkatuses jubba, et ladad wägga head ja tullusad tallitus? kohhad  on, kus iggaüks ommast kaubast woib lahti sada ja teine poolt jälle, kes osta tahha  b, sedda sealt woib sada: agga nüüd tahtsin  küssida: „Mis otsib meie noor rahwas labalt?  Mis otsiwad sesuggused nored innimesed senna, kellel seal middagi müa egga osta ei õlle?" Eks nad lähhä teisi watama ja issiennast  näitama, ütled sa. Agga minno arwates  ei õlleks sedda ni häddast tarwis; ilma selleta saaks wägga hästi läbbi. Oh! siin meie nurkas on nore rahwa ello wägga raiskus.  Nored mehhed hulguwad ühhe letti arest teise ja midda maddalamasse paike werib, sedda ennam aurawad nende pead sinni kaela hallika weest ja midda pallawamad pead, sedda roppumad könned ja laulud nad ommast suust 372