Jumal teab mis kõik, körwa sisse. Aga säh nüüd ööldi waese Kreeklasele konwerentsi wöi kongressi paal, et ..katsuge w'a naabre Türklasega  isi oma piiride asjad ära seletada!" Aga Türklasega ei taha ju muidu korda saada, kui peab suured tükid wahelt rääkima wötma.  Saagu siis mis saab. Küpruse saarel on nüüd juba Inglise walitsuse kord kõik sees. Jah, wöi Inglane nüüd ilma masina tossuta läbi saab. Juba hakatakse raudteesid tegema. Ka olla neil juba Inglise teaatre nurga kiwi paigale pandud.  Küpruse saar seisab, ehk küll mere sees, aga siiski on sääl õhk pääwa aeal wäga raske ja palaw. Pääle seda on weel palju soosid, mis oma auruga õhku rikuwad ja elamist sääl wäga raskeks teemad, ja peawad waesed Inglased küll haiguste käes kimpus olema. India wäed, mis saal seisawad, tahetakse jälle pea tagasi, oma kodumaale saata. Kodune nali. Sada hunti. (Sisse saadetud kiri.) „Oi wennike, küll on ka hää kari! Sada hunti", mõtleb mõni wana emake kohkudes. ..Ega need mind ju ometige katte ei saa." Oota, wana küla mammake, ega ma siule ometige ühte ennemuistest ehk Rootsi aegist juttu patrama ei hakka, waid tõeste sündinud  lugu. ..Kord elas Kase külas üks sepp. Tema pitka, jämedaks paisunud poega nimetad! isa nime järele..Sepa Jaan"'iks. Pois oli noores  pölwes wäga hundi ja tondi kartja. Seda täädsiwad kõik küla lapsed. Ühel pääwal tuleb mehike teult, ja et widewik tee ääres seisawaid sarapuu põõsaid oma hõlma oli mässinud,  oli mehikesel kitsas kaes; ta wilistas ja laulis. Tee ligidal kündsiwad kaks naljakat  meest, kes kõik kuulsiwad ja aru saiwad, kes see baroon õieti oli. Silmapilk oli ka neil juba oma nöuu ära peetud. N'ad pugesiwad  lähema põõsasse ja ootasiwad tema tulekut. Kui ta nende kohta oli saanud, hakkasiwad  n'ad imelikul wiisil põõsas jalgu ja kassa liigutama ja kuiwi lehta krabistama. Kui meie Jaanike seda kuulis, oli tema wöim nii otsas, et enam sugugi edasi ei saanud. Keel jäi kinni ja süda kukkus saapa sääre. Minestusest üles ärkades mõtles ta alles põgenemise  pääle. Kahe hüppamisega oli ta hää tüki maad edasi wilpanud. Kodu minnes  imestlesiwad teda maea rahwas ja küsisiwad:  ..Mis siul ometige oli, et sa nii ruttu lippasid?" ..Sada hunti, sada hunti!" hüüdis  mees lõõtsutades. ..Sada hunti? See on liig!" ütles maea isa, kellel nupp oige koha pääl oli. ..No, 50 sääl ikka oli", wastas teine natuke lahkemalt hinge tõmmates. ..Wähenda, poeg!" ..25 just sääl oliwad!" ..Pois!" hüüdis isa. .Aga wiis hunti sääl just oli; tehke mis t'e tahate."  Teised  pere rahwas, kes tema wähendamise üle täiest suust naersiwad, hüüdsiwad nüüd ebausklikule:  „Wähenda> wähenda!" Nüüd oli Jaanikese suur hirm ka möödas, ja ta ütles  wiimaks: ..Ega minagi tea, kas see oli hunt wöi uss; aga põõsa taga ta kabistaö!" Aga nüüd tuli alles päris naermine, mis weel praegugi wältab, kui seda naljakalt ära seletatud saab." J. L. Uuemad sõnumed. Tartust. Kuulus Daam maa käsi tööde koolmeister rittmeister H. v. Klaussen - Kaas saada 4. Septembril Tartus oma kääsitööde kooli õpetusega algust tegema. Sest koolist osa wötjad ei ole mitte lapsed, maid laste koolitajad ja muud täis ealised inimesed, kes pärast lapsi käsitöös edasi peamad õpetama. Osa wötjaid olla 41 meeste ja 17 naisterühmast.  Kool saada v. Samson'i maeas sisse asutatud. Naiste rahwa käsi tööde õpetuses saab preili Baraanius Klaussen-Kaasil abiks olema. Hiiu- ja Saare maa wahel on telegrahwi  traat, 7VZ wersta pitk, mere põhjast läbi pandud ja peab 131,350 rbl. maksma. Peeterburgist. 4. Augustil sai riigi shandarmide ülem kindral-adjudant Mesenzow põue odaga salamörtsuka käe läbi nii raskes te haawatud, et ta sellsamal pääwa! hinge heitis. Wiinist. Politiika kuulutaja on Wene mägede pääkorterist sõnumid saanud, et esi- 270