kast metsast ja kotto Ä kaela salli, kallewist  westi-rie, kolm tossinat kue nööpa, kaardid,  pea-kam, pegel, armoonik ja 4 rubla kopp. rahha. Ta omma jutto järrele, on ta kõige ennamiste kaela sallide parrast sedda nöu ettewötnud, sedda meest tappa. Wist on tal se nöu olnud, pari näddala parrast, kui tüdrukute  leer otsa saab, pühha altari ette astuda Jummala srmo wastowötma. Mörtsuk on praego kohto al omma tenitud palka otamas, mis järrele ka wist pik teereis kätte ja iggawene  wangi palgaks saab tullema. Armad laste wannemad! Löppetuseks weel paar sönna. Jummal on teile lapsi andnud, et teie neid karristamises ja Issanda manitsemises  peate ülleskaswatama; ärge unnustage sedda Lalgi ärra ja ärge hellitage omma lapsi, sest siis ei sa teie neist muud kui silma wet, nago se meil praego käppuga katsuda ja silmaga  nähha. Olleksid temma wannemad tedda jummalakartuses kaswatanud, ei õlleks ta wist - mitte mõrtsukaks sanud. Peterburgist. Wäetenistuse lahti ostmisest. Ria seitung..Linna ja ma rahwale" könneleb, et söaminister reihsradile üht wälja arwatud nöu, nekrudi lahti ostmise hinda surendada  ja assimiko ostmist koggoviste ärrakeelda,  läbbi wadata, heaks arwamiseks ette pannud, ja kuida wenne seitung ..Golos- teab kvnneleda, on sesamma kirri ka rigi kassa ministeriumi  kätte läbbiwadata antud. Sesamma  seitung ütleb kuulnud ollewad, et rigi seestpolise asjade tallitaja minister sedda summa  suremaks tõstnud ja kinnitanud, mis nekrudide  üttespiddamiseks tarwis. Oreli ktlbbermangust kirjutakse, et seal kümne päwa aea sees, se on 10. —20. Detsembri  ?u päwani, külm wägga paljo innimesi surmanud 46 innimest —se on; 41 meeste  ja 5 naesterahwa kehha todud walja, kedda külm ärra wötnud. Wöeralt maalt. SakfttMsmlt. Saksa- ja Prantsuse maa wahhetisest asjust. Need möllemad praego nimmetud rigid sn pool aastad ramms katsunud ja sedda tehhes mitte saddade egga tuhhandete waid kümne ja- saes tuhhandete kaupa nori rammukaid mehhi iggaweste maggama  pannud ja issiärranis Prantsusema rohkeste  jnnimese werrega kastetud. Nüüd ommetige  ükskord on wihha waen nende wahhelt lõppenud ja rahhoteggemise punktid läbbirägitud,  ja nemmad teine teisega ni kaugele ühhendanud,  et tülli egga pahhandust nende wahhel ei sa ollema ja werrewallamisele ots peale tehtud.  Nüüdse rahhoteggemise körwas peab ka nende wahhelist kokko wastastiko kauplemisest jutto tehtama, sest endine kauplemise õigus surnud  sellega ärra, kui sured tükkid wastastiko hakkasid  aukuma ja in nim esi surmama. Söa hakkatuses  kelas wanna Napoleon wastastiko kauplemist, et wanna Napoleonil nüüd middagi ennam üttelda ei olle ja ta perremehhe ammetist  lahti, sepärrast peab Saksama nüüdse wallitsusega  uut kauplemise leppingut teggema; sest kauplemine on kui ellosoon ühhes rikis, ilma kelleta ta ellada ei woi; kauplemise läbbi kossub ühhe rigi rahwa ello-luggo ja nende ilmlik warra. Mitmed lodawad kõwwaste, et Saksama nüüdses rahho teggemises prantslasele  kauplemise leppingo punktist saab ette pannema ja nimmelt sesuggusid, mis läbbi Saksama  kauba aeamine Prantsuse maaga kergitud saab, teised selle wasto sowiwad, et endine lepping jälle omma täie wäe sisse saaks tõstetud,  sest se olla kõige parrem. Meie arwates  on wanna keiser Willem, kes jubba ellatand  mees ja omma ello sees rohkeste mõistuse  warrandust kokko koggonud, ja krahw Bismark, temma abbiline, ka terrase waimuga mees, kes sedda asja, ilma kellegi öppetamata nenda oskawad seada, et kõige saksa rigil sest kasso tulleb; sepärrast jätko agga rahwas asja nende holeks, wöiwad kindlad olla, et kõik hästi saab toimetud. Kuida mönned saksa wäggede söa-lippud Prantslaste kätte sanud, sest teab Dantsigi seitung  könneleda. Jssiärranis on teine pattaljon,  61 põhja Saksama rüggemendist, ommad lippud kautanud. Neist kirjutakse: „Söa-lip fai sure waprusega hoitud. Kõikide silma ees lõi üks kranat lippo kandjad surnuks ja panni lippo psllems. Selsammal silma pilgul kar- 75