ral-adjutanti paron Bistrami kaest söawäged- Wo pruugi järele sõnumid wastowötnud ja siis Suurwürstide ja ligi sõitjatega wägede eest mööda sõitnud. Kui suur keiserlik surnu puusärgiga paleest wäljakantud, on kõik sääl seismad söamshed püssid lahti lasknud ja musekandid  leinamängo maginud. Kõige kõrgemalt  säätud ja kinnitatud korraliko miniku järele,  on üks eskadron suure Majestati ligi olewaist kasakatest kõige ees läinud ja Kaukasta  eskadron keskpaikas käinud; nende järele leina tõld ja kõige wiimaks teised söamehed. Kui nenda künni üle Newa jõe kindluse poole ääre olnud saamas, on mõlemad eskadronid mölem poole nenda seisma jäänud , et teised mattuse wöerad nende wahelt läbi, kindluse woinud minna. Söameestest on aga üks rood grenadirisi kindluse sisse ja teised oma kasarmutesse tagasi läinud. Peeter Pauli kiriku  ees, on üks rood suure Majestäti Jsmai- Lowi leibgarde rügemendist oma lippude ja mustku kooriga leina wahi peal olnud. Telegramm Ragusast, toob neid sõnumid, et sääladsed mässajad, suure riikide poolest antud saaduste wästo seista, ega tahta neid mitte wastowötta ja kutsuda iseäranis Wenemaad enestele kaitsjaks selle tunnistusega, et nemad parem sõdides wiimse meheni tahtwad  wastoseista, kui söariisto käest maha panna, ilma, et Türgi keppi alt lahti oleksid saanud. Kokan di as ju st, kõneleb wene inwalide  ja annab tääda, et kindral Kolpakowski, kõigekõrgemalt antud käsu peale Kokandi Wenemaa  külge liitnud ja selle maa rahwale seda täädustanud, et nemad nüüd Weneriigi alamad  olla- Kokandi rahwa essikud ehk nende eest seisjad, on 18. Weebruaril, kindralit selle eest, et nemad Wene alamaks saanud, käinud tänamas ja on julged selle peale, et Wene riigiwalitsus  nende usku, wamilisi ja warandust saab kaitsmas Wõeralt maalt. Magdeburgist. Wee kirjutakse säält 14. Weebr.: Meie Schöybekki  jõgi on see kewade wäga suurt upputust teinud. 700 majast olid 600 lausa wee sees ja mõned künni kaktusest saadik, kus rahwas kes nende sees elas, kaktuse haknast palja Hingega  wee! oma elu päästsid; 30 maja on üsna kokku langemas ja palju sedawört wiga saanud,  et ka pea wõiwad kokku langeda. /Need kes ilma peawarjuts, saanud koolimajadesse, kirikusse ja rae-koja peale korterisse pandud. Magdeburgist on 50 meest senna läkkitatud, neid waesid õnnetumaid awitama ja fäält ümbertkaudu  on armastus rohkid andid nende ülespidamiseks senna saatnud, Riigiwalitsus ja awitawad seltsid teewad, mis iial wöimalik,  et nende õnnetumate häda wähendada. Wesi hakkab aega mööda alanema, aga kahju, mis ta teinud, on nii suur, et seda wee! aru peale ei wöi panna. Magdeburgi seitung kutsub kõiki, kellel weel Zumala weri südames  ja armastus ligimese wasto, neid tumald awitama. t 5. Weebruaril kirjutakse : Kahju, mis wesi Schõnebekki linna majadele teinud, arwatakse köigewähemast kaalert suur olewad. Enne kui wesi paraja seisu peale saab, lahäwad  kül paar nädalad weel selja taha, enne ei ole kül loota, et paraja seisu peate saab. Ikka kolib rahwas weel majadest wälja, sest et ähwardawav  kaela kukkuda. MägdMurgist ja siit ümberkaudu tuleb kaunis rohkeste koiduse kraami kokko, aga rahast on suur puudus. Elumaja kraam mis kellegi! ka olnud, on enamiste  kõik nenda ärarikkutud, et kuhugi ei kõlba, ega enam pruukida et sünni. Ehk M wesi ulitsate peal juba jalga alanenud, on seda ometige weel nii pätjo, et ilma lootsikutaMM  majast teise ei saa. Gchõnebekki linna läheda! külades, Pömmelte ja Glinde, on õnnetus otse niisamma suur olnud. Barbis  ja saa! ümberkaudo on kõik põllud ja xohtaead  wee al; Glintis ei ole mitte üht kämle laijust maa tükki näha. Rahwas on üles tubade  pööningute peale wee eest põgenenud ja elajad tubade sisse wiinud> kus «'ad otje nen? dasamma wee sees seisawad; Wskus on wesi ka wäga suurt kahju teinud. Schönenvekkis Oy wesi 4ÖFW tftntneri soota Lrarikkmmd. Hispaniamaalt. Karlist las te as M st» Nüüd hakkab lootust tulema j et Karlistlaste 86