rided sedda üllestunnistawad. Kes igga päew ei tahha silmi pesta, egga se ial puhhas ei olle. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Arruldane wannadu  s. Hommiko-Preisimaal on hiljuti üks wanna pärris mõisa herra ommas 130. aastas  ärrasurnud. Temma wannake römustas ennast ommast kallist terwisest surma tunnsni, olli 6 jalga ja üks tol pik ja olla wanna kunninga Pridriko aeal kui temma kõige lähhema  jäägri rüggementis teninud. Temma poeg on praego 109 aastat wanna ja sesugguse  tuggewa rammuga, et ta igga päew weel aeawiteks kaunis pikka teed ärra käib; ta silma  selletus on ka ni hea, et ilma prillita woib luggeda ja waimo polest wägga lahke mees, kes piddude peal paljo nalja teeb. Temmal  on jälle poeg, kes praego kunningliko hommiko - raudtee peal ammetnikuks, ja jubba 72 aastat wanna on, mis tedda agga ei kela temma rasket tenistust, issiärranis öseti, täieste täitmast. Temmal on temma abbikasaga 21 last, se on 16 poega ja 5 tüttart. Aus ja kassin ello kossutab ihho rammo ja pikkendab  so ello päiwi ning hoiab so terwist. Berlinist. Keisre reisist kirjutakse sealt: Umbes on se kolm kuud, ek wanna keiser  ommast pea ja pessa linnast wälja sõitis ja esmalt Emsis, siis Gasteinis uut terwise rammo otsis ja wimaks Baden-Badenis omma  sure abbikasaga weel mõnned näddalad rahhus ellas. Muidogi teada, ei olle ühhe keisri rahho ja puhkamine, kui ta ka wöera kohta lähhäb sedda otsima, ial sedda, mis teistel meestel; ta ei olle ialgi prii ommast ammeti tõdest ja murretest. Päiwiti kulutawad  seitungid asjust, mis keiser wastowötnud ja tallitanud; olgo keiser kus tahhes, sawad rigi asjad kõik korra järrele tallitud ja käiwad kõik temma käest läbbi, peab otsust andma, kus teised wallitsejad ja ministrid üksi ei woi middagi  parrata egga walmis sada ja issiärranis söa wäggede tallituses. Se kordne keisre reis on politika asjus, issiärranis seläbbi, ei Gas- teinis ja Saltsburgis Austria keisriga juttus olnud, mis mitte ükspäinis Saksamaale, waid kõige Eüropale, sest et nemmad enneste wahhelist  rahho ollid kinnitanud suurt kasso saatnud. Peale selle on keiser omma reisi pea! ka sedda romo maitsnud, et kõik rahwas löune Saksamaa!  suurt armastust temma wasto üllestunnistanud  ja tedda wägga auustanud. Prantsusemaalt. Saksama wäggede nokkimine. Prantslaste seas on neid weel kaunis rohkeste leida, kelle süddamed weel sellega  ei tahha leppida, mis Sakslased nendega teinud ja katsuwad, kus nad ial wöiwad, Sakslastele  pahha tehha. Sest kirjutakse nenda: Dionis, kus sepärrast, et nemmad saggedaste ikka saksa waggedele, mis laagris, tülli teinud, soariistad käest ärrawöetud, on ommetige mitmed  ommad soariistad marjul hoidnud ja nüüd hiljoti jälle saksa söa wäggede peale tükkinud, sanud agga kinni wöetud ja peawad nüüd sedda trahwi, et nad nenda mässanud ja wöera mäe peale, kes kellegile kurja egga kahjo eite, tikkunud, Saksamaal walja kandma. Trahwi aeg on nenda, kuida kellegi sü surem ehk wähhem. Üks Gillot ja- üks nahkaparkia meister mõistetud aasta peale; üks Wallot ku? ku peale; adwvkat Wallot ja üks trahteri üllespassia kolme ku peale wangi. Nad olla ka jubba Saksamale sadekud, kus omma wangi aega peawad istuma hakkama. Kuida töö nenda palk, se on jo jubba wanna tuttaw assi ehk mis luggo sa lööd, sedda tantso sa tantsid. HiSpaniamaalt. Kunninga reisist. Sealadne noor kunningas olli ka nattukest reisi peal, se on: ommas rikis, egga mitte kaugemal.  19. Septembril olla ta jälle koea tulnud. Madriti raudtee howis otas tedda ta kunninglik abbikasa, ministrid, kohtud, mitmed  rahwa wannemad ja sadikud ning arroto rahwas. Madritis, ja nendasammoti iggas paikas, Logrono ja Madriti wahhel, kus kunningas  agga ennast näidanud, olla ta kokko tulnud  rahwast sure armastusega terretud sanud. Nimme ja au polest kõrged mehhed ei kannata  wahhest middagi; pissuke assi panneb neid turtsuma, kui se mitte nende melepärrast 336