suuremat kasu sisse tua, ja nendasammuti ka wilja puude kaswatamist. Mitawi seitungi läbi kirjutakse selle poolest nenda: Meie ülemaga  auustatud kuberneri herra, kes meie kubermangu  rahwa edasi saamise eest nii suurt hoolt kannab, on ka seda wäljamöelnud, et üht korralist piima tallitust sääl hädast tarwis,  saab ka wist omalt poolt kõik ärategema, et ülemad wanemad, seda saamad lubama, et piima tallituse koolid senna asutakse. Kohad nende asutuste tarbeks olla ka juba malmis arwatud ja iga kooli asutuseks 2WV rubla ja ülespidamiseks IVOV rbl. raha koos. Peale selle ütleb ülemal nimetatud seitung, et temale täädustud, et mõne Kurama mõisa wanematel  nõu olla, oma kulu peale, seesugusid piima tallituse koolisi asutada, kelle pealiku ilmale tulemist meie rõõmuga wöime terretada, sest et neist meie kubermangule wäga suur kasu saab tulema, mis juba amugi oli soowida. Nii palju kui teame, on Liiwi- ja Eestimaal  mitto seesugust piima tallitust kohta ja Perno maakonna Eestipöllumeeste seltsi präsident,  on möödaläinud aasta löppetuses täädustanud,  et tema Schwarz'i moodust järele asutaw piima tallitust kool, künni kewadeni 1876, nii kaugel saab olema, et noored tüttarlapsed  piima tallituses täieliko öppetust woiwad saada. Nimetatud selts saab seda ..Perno Eestipöllomeeste seltsi eesnäitus-piima tallituseks" nimetama ja aega mööda seda põlluharimise  ja maatööde õppimise eesnäitust kooliks laiendama. Ka siin kubermangus, saab see suur puudus  pea äratuntud, kui hädast tarwis, eesnäituse  piima-tallituse kooli körwa üht põlluharimise  ja maatööde eesnäituse kooli tarwis on. Et üks niisugune ettewötmine kasulik ja seda ka tõeste oleks, mis tarbeks neid saadetakse, siis peaks üks niisugune kool igas maakonnas, nii linna lähedal olema, kui iial wöimalik, ja oma maa piiri laijuse poolest kaunis suur. Ehk wöttab kõrgest auustatud kroonu, palwet kuulda ja annab omast käest seesuguste asutuste  tarbeks maad. Seesuguste eesnäituse piima tallituse koolide  läbi, mis pärast ka ühtlase põlluharimise koolideks muudetakse, saawad kõige maakon- nadele, ärarääkimata suurt kasu tooma, mis meie ei pruugi laiemalt enam seletada, waid igaüks ise äratundma; aga niipaljo lisame ometige meel juure, mida Lahedamale linnade juure need koolid saawad asutatud, seda suuremat  kasu saawad nemad sisse tooma. Peeterburgist. Psrsia troonni pärija.  Peeterburgi wene seitung kõneleb, et Persia trooni pärija, prints Mudjasfer-Eddin, Schahi Nassr-Eddini wanem poeg, peab Paasto kuu wiimaste päiwe sees, oma ligi olejatega Peeterburgi wöeraspeule tulema. Edespidine Persia Schah Mudjasfer-Eddin, on aastal 1851 sündinud ja praego 25 aastat wana. Suuruse poolest olla ta keskmise kaswuga, musta juukstega ja pitka musta tutspaaridega ja wäga- pisut isa nägu. Juba tema 13 aasta wanaduses, on tema Tawrisi linna walitsejakö pantud, kus tema nädala palk 6000 rubla wäljateinud, mis aastas 312,000 rubla wälja teeb. Et tema walitsuse. ametit nattuke kergitada,  olla ta isa Schah Nassr-Eddin temale 8 wäga kena Türgi naesttrahwast, kalli raha eest naesteks ostnud ja praego olla tema naeste aru juba 50 suur. Ta olla ka omal aeal nattuke öppetust saanud ja peale Persia ja Türgi keele mõista tema ka kauniste Prantsuse  keelt rääkida. Suured külalised. Peeterburgi wene seitung ütleb selgeste täädwad, et Jtalia kroonprints  Humbert, oma abikaasaga, Sawoieni printses Margaretha, ette tulewal suwel kord Peeterburgi, meie suure ja ülemaga armastud Majestäti ja tema wamili juure wöeraspeule tahab tulla ja kui n'ad tulewad, siis saab see, kas Juuni kuu wiimaste ehk Juuli kuu esimeste  päiwe sees sündima. Wene- ja Preisimaa wahelisest ühendusest  kõneleb seitung ..Wene maailm", et mõlemad  riigiwalitsused raudtee pärast endid ühendanud  ja nimelt, et tahtwad Preisi Oderraudteed  Warshawi-Wiini raudteega otsa pidi kokku siduda. See waheline raudtee peab Preisi raudtee jaamast „Schoppinz'ast" otse Warshawi-Wiini raudtee piiri jaama peale..Sosniwitski"  wäljatulema. Ehitusega tahetakse nii kohe hakkatust teha, nenda et see tee künni 92