on weel aastas allakirjutav ja lubbatud 400 rubla. Peale selle on wee! arwatud, et ammeti tatti tuste maks ka IVO rubla aastas saab kokko toma. Wimaks on kirriko wallitsus ühhe palwe kirja läbbi kindral-superintendenti herrat pallunud,  neile aasta 250 künni 300 rubla abbikassast  murretseda, et selle eeft öppetajale kortert  woiwad ürida, ehk ni suurt summat, et üht öppetaja ellomaea woiwad ehhitada. Peterburgist. Ladade piddamisest. Seitung «Wenne mailm" on sönnumid sanud, et mitto kubbermango wallitsejat, selle palwega rigi seespolise asjade toemetaja ministre ette tulnud, kui häddaft se tarwis olla, mitto praego  ollewat laata ärrakeelda, sest et neid koggoniste  tarwis põlle, waid agga tall ora hwale kahjuks on. Ellajate läbbi ajamisega sawad põllud ärratallatud ja ilma hobbuste Marguseta  ei lähhä ükski laat möda ja wimaks, mis weel se kõige pahhem, woib seal ellajate többe sünnitud sada. Et rigi seaduses ladade lubbamise  ja nende keelduse ülle middagit ei seisa, sepärrast olla üllemal nimmetud minister, kassaministre  ja teise jao kõige kõrgema kantseleiga asja läbbiräkinud ja nöupivdamiseks kassile wötnud ja on nemmad endid ni kaugele ühhendanud,  seaduslikul teel rigi seaduse (Swod) V ramato 404 punkti Zwat sjssa nattukene uendada ja nenda seada, et kui eddespiddi ued ladad peawad lubbatud, ehk kui jälle mönned ärrakeeldud peawad sama, aina üksi agga rigi seespolise ja kassaministrite otsuse andmise peale,  kui kohhased kubbernerid palwet nende ettepannud,  otsust sawad andma. Suurwürstid. Keiserlikud kõrgused Suurwürstid Wladimir ja Aleksei Aleksandrowitfhid  on, kuida ..Wallitsuse teadaandja" könneleb,  1?. Oktobril pärrast lõunat kello kahhe aeal Liwadiast wälja reisinud, et Peterburgi taggast tulla. Laewade kokkominnemisest Lad oga järwe peal 9. Oktobril, toob ..Wall. teada." neid awwaliko sönnumid, mis teede üllewaatja tepardemango polest üttesantud ja seal seisab: Nende aurolaewade kokkominnik olli 75 wersta Shlüsselburgist. Aurolaew Tsar olli Petrosawodskist  Peterburgi minnemas ja 75 wersta Shlüsselburgist emal, on kaptein ja temma ab- bitised aurolaewa Tsaritsat näinud otse nende peate tutlewad, ja seal taewa pea! põlle muud nähha olnud, kui tüürmann. Tsar olla parrem  pote körwa pöörnud, agga enne kui eest olla ärrasanud, jooksnud Tsaritsa temma taggumise  otsa peale ja purrustanud sedda ärra ja hakkanud ka kohhe wauma ja eest ots tõusnud ütles. Seal jureS on siis 50, agga mitte nenda, kui Peterburgi seitung sedda enne ütles,  !00 innimest surma sanud. 24 päine leina aeg. Et köigewäggewam  Jummal omma armolife tahtmise järrele Sakseni wanna ja ellatand kunningast Johanni siit kurjast ilmast ärrakutsunud, on meie suur ja armoline Keisre Herra kõige kõrgemalt  käskinud, keiserliko maea 24 päewa peale leina rided selga panna, mis seaduslikul  kombel peawad kannetud sama; neid sönnumid  toob meile ..Wall. teadaandja." Tulast. Uus kool. Sealt maakonna wannemad on sure kurwastusega sedda ärratunnud,  et senna wägga häddast üht koli tarwis,  kus nori tüttarlapsi toatüdruko ammeti peale walmistada ja kolitada, sest tublist toatüdrukuist  olla neil suur pudus; selle koli tarbeks  olla nemmad kaunis suur summa rahha kokko pannud. Et tall ora hwa st militada, omma  tütrid senna koli panna, on maakonna wannemad kindlaks seaduseks teinud, neile, kes neist parrast mehhele sawad, nende pulma päewal  50 rubla kasa rahha kinkida. Sest asjast  teab seitung ..Wenne mailm" könneleda. Samarast. Surest pudusest. Kama-Wolga-feitung  on Samarast telegrahwiga sönnumid sanud, et sealt kubbermango maakonna  wannemad, sepärrast, et seal iggapiddi suur pudus käes ja nälg ni paljo ühhe korraga ähwardad ärramurda 2,915,1 W rubla laenata  tahtnud ja lubbawad kõige omma likuwa ja likumata warraga selle eest kosta, senni künni wölg ükskord tassutud. Rahwa hädda peab seal, kuida seitungid sest juttustawad, kül wägga suur ja kibbe ollema. Jummal tehko issi hea innimeste süddamed pehmeks nende wasto, et rohkeid andid neile annaksid ja nenda nende kibbedust kergitaksid. Kuida..Wall. teadaandja" teab könneleda, on rigi seespolise 361