nad. kolimaead waesed, ued Ksssmsle shhitud ehk parrandud; nenda on nimmelt Ampla kihhelkondas  möda läinud aastal koggokonnad omma mõisa herrade abbiga 17 uut kolimaea ehhitanud. Kolilaste arro, mis 24,708 pead olli, on se aasta 25,661 ja öppetus ni hästi kolides kui koddo, wägga hästi eddasi läinud. Ülleüldse laste katsumises on leitud, et kümne künni seitseteistkümne aastase lastest, üllepea 53,314 last, kes muist koddo ja muist kolides öppetud 42,452 luggeda mõistsid, ka kirjutada, 10,225 kauniste rehkendada; umbes  20 künni 25 tuhhat last ollid piible luggude  ja katekismuse selletusega wägga hästi tuttawad. Nihästi walla, kui külla kolides öppetakse piible luggusid, katekismuse selletust, laulmist, luggemist,'kirjutamist ja rehkendamist. Mönnes kolis, kus tännini weel kirjutamist ja rehkendamist ei öppetud, saab se ka kohhuseks  tehtud, et neid asjo öppetakse. Wenne ja saksakele öppetust antakse kümnes kolis ja mitmedes kolides nago Kusalo, Maarja ja Jakobi kihhelkõnnades, saab lastele ka geograhwi  öppetust antud. Sedda sowimist olli ka kaunis rohkeste kuulda, et kolides, kus se ial wöimalik, öppetust wenne keles ja ka geograhwi  öppetust peab antama. Wägga häddast  leiti tarwis ollewad rohkem kihhelkonna kolisi assutada, sest et wannemad omma lastele  suremat öppetust sowiwad, kui walla ja küllakolides öppetakse. Ka on sinodi polest kindral supertenti läbbi üllem koli wallitsus pallutud, Kuda semenar-koli surendada, sest et nende arro, kedda seal koolmeistriteks walmistakse  ni suur ei olle, et iggale pole, ommast käest koolmeistrid wötta õlleks. Jssiärranis römulik on, et tallorahwas issi, kes tännini ni wägga kolide wasto seisis, nüüd mitmes kihhelkonnas,  nenda kui: Keila, Haggeri, Niggula,  Maarja, Petri, Simona ja Ampla kihhelkõnnades  , kolisi iggatsewad ja heamelega ka kolide eest omma warra kullutawad, et agga nende lapsed targemaks saaksid." Wöeralt maalt. Saksamaalt. KaebtuS posti käimise  ülle. Tännawune talli on omma kütma ja lumme rikkuse polest kui teiste präsitent ehk peawannem, sest et tsmmü sarnast ka need kõige wavnemad innimesed, ei mälleta näinud ollewad. Külm on ühhe tassane ja walli nihästi siin kui seal; agga lumme sügaawus on ühhes kohtas nenda ja teises jälle nenda. Meie ei woi siin selle ülle mitte kaebada, et meil tännini liig rohkeste  lund õlleks, ehk et tuisud kellegile liga õlleks  teinud, woi tede peale lumme mäed kokko aeanud, et kegi ennam läbbi ei pease; agga selle ülle tullewad Saksamaalt otse sesamma suggusid  kaebtusi, kui lõuna Wennemaalt jubba olleme könnelenud. Saksamaa raudteed ei tahha  ennam sönna kuulda; jäwad lumme angede sisse sarmini kinni ja sepärrast tõstab ka rahwas  wahhest mõtlemata! kombel kaebtusi tede walli tsüste ülle, otse kui õlleks se nende sü, et lummi süggaw ja rattad ei tahha jooksta.  Kui lummi mitte ennam jalgade, waid süllade kaupa tee pea! ühhes unnikus on, siis ei maksa lahti kaewamine, sest tuul panneb sedda kohhe jälle umbe; lahti kaewamine ei maksa enne, kni sulla külma assemele tulnud, et lummi raskeks lahhäb ja ennam ei tuiska. Ja et selle süggawa lumme parrast posti käimised  kammitsasse jänud, sedda ei woi kegi immeks panna; peab sellega leppima, kui kirjad ka wahhest tullemata jäwad.  Königsberge  seitungid tostawad seddasamma kaebtust  ja ütlewad, et lumrye tuisud wimasel aeal weel paljo raskemad olnud, kui enne. Auftriamaalt. Söariistade rahhust  kirjutakse sealt: Kuida krahw Bismark ja Jules Wawre söariistade rahho Wersailles 16. Zanuaril teinud, on meil silma ees ja näeme, et se sellega, mis krahw Bismark neile Nowembri kuul ette pannud ja nemmad wasto ei wötnud, wägga ühte käib. Siis piddas Prantsuse rigi hädda wallitsus neid tingimesi liig paljuks ja lükkasid sedda taggasi, sest et ei lubbatud ni paljo mona Parist weddada, kui tahtsid. Nüüd kus nälg neid õige pehmeks  olli teinud, olnud tingimised head ja wastowotmise wäärt. Se ainus assi, mis mudetud, on se, et söariistade rahho mitte nelja näddala, waid kahhekümne ühhe päwa peale tehtud ja et hommiko põline Prantsuse maa mitte seal sees ei olle. Hommiko pool 67