tera wägga wihhasel Umbel HyMmU >sö»MeW kallale läinud; agga isstärranis murha ta seal sündinud mchhj wäggs--vohkeste Wahhs»^ Hispaniamaalt. Pahhadused ja tüllid ei tal)ha sealt weel kadduda, ehk nad kül jubba müllanud ja mässaMWWDatzhändus  ärritab teist ja üks tülli sünnitab teist. Need, kes arwawad ennast ka nättuke kõrgema pulga peal seismad ja ommal sedda wöimust ollewad, käsko anda, sedda käsko ei tahha kegi kuulda ja sest tulleb siis ka, et mässamise ja wasto hakkamise tulli ei sa kustuma ja manna rahho koju tullema. Ministrite lust wallitseda ja asjo tallitada, on täis, üks teise järrele pällud ennast ammetist lahti egga tahha selle tülliga ennam teggemist tehha ja nenda sammoti on ka savikute himmo täis. Parist, Brüsseli ja Lissaboni savikud olla telegrahwi  läbbi pallunud, ammetist lahti laska, ei suda ennam selle wasto seista. Kuids kuulda, tahhab rigiwallitsus Kuba, Portoriko ja Wilipini kindral kapteinid ärrakutsuda, wist on ta neid leidnud, mitte truid ommas ammetis  ollewad. 25. Detsembril kirjutakse Madritist,  et mässajate tenistuses ollewad prii tahtlikud  mehhed, ommad söä riistad käest mahha pannud egga tahha ennam wasto hakkata. Kahhes linnas olla se nago nenda olnud, otse kui tahhaksid nad wasto hakkata, nad olla endid  linnas wasto hakkamise peale walmistanud ja malmis seädnud, agga ni pea, kui nad söa mehhi näinud tullewad, läinud nad wastohakkamata  taggasi; otse nendasammoti on ka Malagas,  kus rahwas olla kokko koggunud, kergoste  jälle koost ärra aetud ja laiale pillatud. Kartagenas on mässajad surema holega tuld andma halkanud, mis ennamiste sest tulnud,  et nad arwanud seläbbi nende kubbermangude  rahwast, mis nende wallitsuse al, kinnitada,  mitte nende wallitsusest kaksipiddi möttelda,  pgga neist lahkuda, waid paljs ennam neid nenda wasto pannemifes ja mässamises kinnitada. 25 Teadaandmised. (Politsei kohro lubbaga.) Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et se igga aasta petaw hobbuste- ja linna laat se aasta Ullejöe allewis, wanna tuttawa kohha peal saab petama. ) Peruus, politsei-kohtus 12, Januarif >ZB74. ? Politsei-kotzto pea-wMUem Groot. M 126. ' . ' Sikkenär E. v. d. Borg. i Sauga koggokonna kohtu poolest saab selübbi teada c utad tt Sauga walla perremees, Selja Ain keste juure üks seina kell todud, mis temma teada Nöwembri kuus s. a. Audro trahteri ees ühhe teadmata Mmmsse käest marrastud , sia kohtu kätte ou au aud selübbi antakse sedda teada, et kelle omma se kel on, sedda 4 näddala aja sees siit kohtu majast möib kätte saada Sauga koggokonna kohtus, 29. Detsembril 1873. Pea kohtumees: H. Maddisson. .M 19. ' F. Klinge. kirjutaja , Üks primaner ehk sekundauer woib korteri ja prii. soki selle eest sada, kui kaht kosilast omma hoie  ks möttab, et temma järrel matamise al, omma koli öppiulist malmis öppiwad. Peruus H. Gessler. t Puu raiujaid, puude ja palkide mäljaweddajaid tarwitab ja maksab hinda: puu raiumise eest sülla pealt 60 kopp, pude ja palkide weo eest, nenda et hobbuse mees lahkeste üks rubla höbbedad päewa palgaks saab, tarwitab Saarde kihhelkonnas, lingi mõisas A. Pnhl. " HGOOGGKGGGGGGGOO J Sindi wabrikusse tarwi- G takse, ni pea kui tee lubbab, J J Mde MMtddaMd Z G ning lubbatakse head hinda. G G Kaupa tehhakse wabriko kun- O R tUNö. i G KKOKGKKGGKGGGGGG Wäga head puhastud prostoi miiua, 40 kradi kange ou uuest aastast saadik 350 kopp. ja 370 kopp. eest ivedro saada, ja ka mitmet seltsi penikese lököörisi ja napsist, kui ka kõiki suggu rummi, konjaki  ja marja miiua oda ma hinna eest müüa. Peruus Al. Rosenbergi mina podis Ülle jõe Üks pissut kaunetud linno nahka kassukas on oddawalt sada, Tallinnas, Pikka ulitsas, ma ea M 116, tislermeistre C. H. Dunkeli jures. i Linnasid ja linnase jalgo müüb. C. Sporleder Tallinnas Niggola kirriko wasto M 241. z Üks wägga heas korras ollew, körwast mängida klawwer, on oddawalt sada Tallinnas, Pikka ulitsas,  maea M 116, tislermeistre C. H. Dunkeli jures. . i