ral kubberneri, kindral adjutandi paron von Lieweni herrale, temma 50 aastase ohwitseri tenistuse jubeli päewa mällestuseks saatnud ja sellega ühhes, temma trui tenistuse tunnistuseks  Andreas ordenit. Lihhulast. Lubbamine. Sealt kirjutakse  23. Januaril: „Ons se Jummala tahtmine,  siis saab eilane päew meie weikese linnale  ja selle ümberkaudse rahwale ühheks õnnistud  päewaks ollema. Pühhapäine kauplemine  olli tännini meie koggodusele pärris söja-többi,  mis pühhapäewa õnnistamist ni ihho kui hinge polest risus, egga lasknud ei kirrikliko  egga muud ello puhtust ja kassinust eddeneda.  Sepärrast peame meie sedda, kui üht römuliko asja terretama, et meie aulik kindral supertenti herra, Lihhula kaupmehhed herrad olli kokko pallunud ja neile sedda nõu andnud, et ommad poed kõik pühhapäine pääw kinni hoiaksid, mis ka kõikide polest ülleüldse olli tehha lubbatud ja nimmelt kindlaste mahhatehtud,  et pühhapäine kauplemine 25. Webruarist  sadik saab lõppema ja selle assemele üht näddala päewa nimmetadud, mil issiärranis tallorahwaga kauplemine saab ollema. Sedda ettewöetud nõu tahhetakse selle ümberkaudse rahwale kirrikutes kulutada ja teadaanda. Annaks nüüd Jummal, et se mül ja mäs siin kõrtsides politsei abbi labbi ka saaks kaotud ja meie koggoduse kassuks löppetud!" (Tall. seit.) Peterburgist. Paron v. Lieweni jubeli  piddo. Sest asjast kirjutab ..Nord. Pr." 29. Zanuaril: Tänna pühhitseb keiserliko lossi üllem jäägrimeister, jalla-wae kindral, reihsradi ka lige, kindral adjutant paron Willem  Liewen, omma 59 aastast tenistuse aasta paewa. Ta on sündinud 29. Septembril 1899 Kuramaal ja on Tartus tuderinud ning aastal  1821 jubba wäetenistusse astunud, kus ta 29. Januaril 1823 ohwitseri nimme sisse tõstetud. Aastal 1825 on ta karde-kori kindralstabis  ollewa obersti, praeguse kindralweltmarshall  krahw Bergi wallitsuse alla ja temma körwa pandud. Aastal 1826 on paron Liemen  issiärraliko tallitust? parrast Konstantinopoli  linna läkkitud ja selle peale aastail 1828 sa 1829 Türklaste wasto söas omma waprust üllesnäidanud, kus tedda kahhe ordeni ja ühhe kuld möegaga selle pealkirjaga: ..wapruse eest" auustud sanud ja stabskapteini  nimmi sisse tõstetud. Aastal 1831 olli La Pola söas kui wapper mees Polakate wasto soddinud ja seal kapteini nimme sisse tõstetud ja pühha Annen ordeniga 2. klassist keiserliko kroniga auustud. Aastal 1832 on temma Ise karde jalla wae kortremeistriks nimmetud ja teisel aastal selle peale wägga tarwitawa asjade  toemetamise peale Konstantinopoli linna ja Asiamaa Türklaste jure läkkitatud. Aastal 1834 sai ta obersti nimme ja karde kori jallawae  üllemaks kortremeistriks ning 1836 aastal  wlügeladjutandiks nimmetud, kus ta keisre Nikolai I. mitme reisi peal lõuna Wennemaal ja Kaukasiamaal ning ka aastal 1838 matjamaal  liggi sõitis. Aastal 1839 käis ta praeguse  Keisre Herraga, kui Aujärja pärnaga mitme reisi peal liggi. Peale selle, kui ta aastal 1841 kindralmajoriks ja 1865 kindraladjutantiks  nimmetud sanud, olla ta aastal 1855 kindralstabi kmdralkortremeistriks tõstetud.  Kõige temma teede peal olla ta mitme sure ja kõrge keiserliko ordenitega austud sanud ning wimaks jallawäe kindraliks nimmetud: Aastal 1861 tõstis keiserlik Majestät Keisre Herra tedda Liwi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneriks,  mis ammetit ta kolm aastat sure truusega piddas, agga aastal 1864 ennast sest raskest ammetist jälle lahti pällus. Auliko paron v. Lieweni herra ello käik on nüüd meie silmade ees kellest näeme, mitmest maast ja kui laialt ta läbbi käinud. Mitto kord sõa tulle ees seisnud, agga' ikka on Jummal  tedda waenlase kulide eest hoidnud ja kaitsnud.  -- Wiis kallameest. Laewa ja kallamehhe  ellu on saggedaste wägga kirju ja raske, igga silma pilk seisab surm silma ees. Gdowi maakonnast Rudnitsa küllast läinud wiis kallameest  ühhel tormisel päewa! Peipsi järwe peale, omma paati, mis kaldast kaunis emal, jeä are peal seisnud, sealt kaldasse tõmbama, kuhhu nad ühhe teise padiga ollid läinud. Ni kaua, kui nad seal selle wasto walmistanud, et paati ärra tua, olli jeä lahti lönud ja sure ruttuga eddasi läinud. Kallamehhed, kes omma surma 64