tunnistawad sönnad, mis ta wimase rigipäewa  koos ollemise peal räkinud. Mis sõnnad ta seal räkinud, neid põlle ta julgenud ülles panna» Prantsufemaalt. Würst Bis marki selle tus. Se on jubba manna tuttaw assi, et ühhe tülli asja jures kumgi ei tahha süüdlane  olla, et temma läbbi tülli tõusnud, nenda on ka luggu Saksa-Prantfuse söaga; seal ütleb  Sakslane: egga minna süüdlane põlle ja Prantslane kostab wasto: ja minna koggoniste  mitte. Selle peale on nüüd Bismark waewaks wotnud, asja laiemalt selletada ja sedda selgeste igga ühhele silmade ette panna, kus pool süü seisab. Kes Prantsuse ja Eüropa  asjo lähhem tunneb, teab wägga selgeste,  kes selle werrise söa parrast wastust peab andma. Tuttaw assi olli, et selle päewaga,  mil Hohenzolleri prints ennast taggasi löi, egga ennam Holsteini maa wallitsejaks ei tahtnud sada, wanna rahho rahhuks piddi jäema ja ka awwalikult kulutud ja kinnitatud sai; agga otse nendasammoti on se ka tuttaw assi, et jubba sellesamma paewa öhto wanna rahho St. Klaudist wälja olli peksetud ja noor södda ja mässamine assemele astanud ja nago se peaks teadmata ollema, et Paris öhto rahhulikult  unnewodisse heitis, agga hommiko mässades üllestöusis. Siis on se ommetige  igga mehhel selge, et Prantslane sedda werre süüd peab kandma. Hispaniamaalt. Mõnda. Marshal Serrano on nüüd isse söaplatsi läinud, se on: põhja polise wäggede üllemat wallitsust ennese kätte wötnud, egga pea temmal tahtmist ollema  muid kindralist senna abbiks wötta tahhab üksi katsuda läbbi ajada.  Nowemdri  kuu 25. ja 26. päewal, on möllemad  söddijad Urnieta lähhedal Toloso maantee  peal kokko trehwanud, kus nad tubliste teine teist rewwinud; agga kuida kuulda, on wöit Karlistlaöte pole janud ja rigiwallitsuse söawaed wägga paljo mehhi kaotanud. Üllem kommandir Zowellar, on 28. Nowembril,  Willarotsa linna, mis Karlistlaste käes olnud, nende käest ärrawötnud ja seal jures ka hulk toidust ja söakrami 414 ' Teadaandmifed. (Politsei kohto lubbaga.) Perno linna wogtei-, kui amuleti kohto polest saab kõige Perno linna kaupmeeste ja ammetnikudele  allama! seisaw, kõrgest auuskud Liwimaa kammerathowi polest 12. Nowembril s. a.-K 3913 al antud käsk et iggaüks, kellele se pudub, ennast  kahjo eest woiks hoida selabbi teadaantud Kinnitub on nenda: 1) Kaupmehhed ja ammetnikud, kes omma ammetid  eddasi tahtwad piddada, peawad omma lubba tähtesi jubba Nowembri ja Detsembri kuu! uendania; kes hiljem neid wötma tulleb, on trahwi allune ja peab trahwi maksma agga need, kes omma kauplemist ehk amm ettööd  seisma jättawad ja ueudasanlmoti ka need, kes üht sesuggust allustawad ehk peale halkamad,  selle tarbeks kinnitatud lubba tähtesi ja pilletisi igga aasta aeal kõik aasta täbbi wöiwad  sada. (S 16 mäljaandmise kauplemise ja ammettööde  lubbamise seäduses.) 2) Kes ilma nende kästud kauplemise- ehk ammetniko  tähhe ehk pilletita, olgo mis taht kauplemist  ehk ammet-tööd teeb, egga sedda põlle tähhelpaunud,  mis käsk selle polest kässib ehk üht mitte selle märilist tähte wötnud, ehk enne kauplema  woi töösse hakkanud, kui Larwitam lubbatäht  wüljalunnastatud, peab kahhes essimeses asjas tarmitawad pabberid ui kohhe wälja lunnastama  - peab agga iggas kolmes asja trahwi maksma ja nimmelt kuuni kahhe ja kolme kordne tähhe woi pilleti hind. (K 113 ja 116 kauba ajamise seäduses.) 3) Kõik kauplemise ja ammet-tööd, ja nendasammoti  seal tarwitawa meeste kauplemise lubba pabberid, ükspäinis agga mitte Ija II Gilde kauplemise lubba tähhed, nago weikese kauplemise  lubba tähhed, 1 ja 11 Gilde pittetid ja weikese kauplemise, sellide tähhed, ammeti lubba tähhed, peawad töö tubbades, ühhes sesugguses kohtas ülleslödud ollema, kus nad iggaühhe! silma ees ; teeb kegi selle wasto, siis on Lemmal  sest mitte wäljas ollema pabberi hinnast  trahwi maksa. (Kauplemise seädus S 118.) Peruus, wogtei-kohtus 28. Nowembril 1874. Oberwogt Groot. -N. 574. Sikretäri assemik H. Berg. i Tammiste walla - wallitsus tarwitab üht head walla - kirjutajat. kes mõistab eesti-, wenneja  saksa-keele kirjutada. Kes sedda ammetit ennese peale Lahhab wötta, se tulgo warsi wallatallitaja  jure, kaupa teggema. Tammiste walla-wallitsuse nimmel: Walla-tallitaja M. Laur. s