ZsG ohwitseri. Tee pääl surnut kõigest 50 meest. Türgi maale olla jäänud weel 3- äOOO haiged. —-Söa kassa olla, kuida „Odessa sönumik"  täädustab, minema kuu 10. p. Rumeeliast  ära Odessa toodud. 16 wankert olla seda toomas olnud. Kõik olla puhas kuld raha. Mofkwast. Awitaja komitee. Sääl asus komitee kokku, mis söas ära tapetud, haawadest ära surnud ehk söas wiga saanud kroonu meeste peredele abi muretseb. Keisre proua wöttis selle komitee oma hoolekandmise alla ja hilja aea eest kinkisiwad Mõskma kaupmeeste  ja Börse seltsid temale üks miljon rubla. Seie maale olla maga wäha palumise  kirjast senna sisse saadetud ja et ka meie rahwa seas küllalt õnnetumate peresid on, kell' abi tarwis, sellepärast kuulutame awitaja komitee  kirja siin täielikult. Kes awitamist soowiwad, wviwad omad palumise kirjad Mõskma kaupmeeste seltsi walitsusele  saata. Palujate käest nõutakse: Surma  saanud ehk wigaseks löödud söameeste naised  ja wäikesed lapsed peawad ette näitama: 5) Tunniskirja oma toitja surmast ehk wigadustest.  2) Tunniskirja, kui suur nende pere, kui manad keegi ja kas waesed. Aga nende käest, kes mitte otse söameeste naesed ja lapsed  ei ole 3) tunnistus, et n'ad ära surnud  ehk wigaseks löödud mehe käest oma ülespidamist  saiwad ja teist niisugust ei ole, kes wöiks tema asemele astu, aga ist n'ad ennast toita ei jõua. Kui kangeste paluja wiga saanud on, selle üle peab ta tohtri ehk oma wäeülemate tunnistuse  sisse saatma. Haiguse läbi ära surnud  mehe tunniskirjas peab ka see tähendatud olema, et surm tõeste tegemas mäes saadud haiguse läbi tuli. Kui paluja kusagilt muialt abi saab. siis peab ka see palumise kirjas tähendatud saama. Kõige palumise kirjadele, kui ka muude tunnistuse  tähtedele, mis komitee kätte saadetakse ei ole stempel marki tarwis paale panna. Tiflife linnast kirjutakse Erserum'i ja Baatum'i kindluste üle umbes nenda: Baatumi linn oma kena ja kõlbliku sadamaga, on üks neist kõige paremaist maksudest, mis meie wiimase söa eest saime. Meis riigi Aere mägede walitsus nahikse ka seda taielikult ära tundnud olewad, kui wäga kasulik Baatum on ja saab teda pea mi st üheks esimeseks kindluseks  ja kuulsaks kauba linnaks ümber muutma.  Nii pea kui Baatum meie kätte sai, kais Musta mere mägede ja sadamate paa komandeur  admiral Ärkas teda üle waatamaö. Sadam sai ära möedetud, kindlused ülewaadatud  ja mitu pääwa järges meel säälse insheneer  ohmitseridega nöuu peetud, mis Baatumis  ette wötta tuleb. Alles siis tuli Urkas  säält tagasi Liwaadia seda keisrile ettepanema,  mis sääl hääks arwati. Kui Türklased Baatumift wälja läksiwad, ei juhtunud  midagi istäralist, aga kui Wene mäed Erserumist tagasi tuliwad, juhtus sääl niisugust  asju, mis mitme mehele, aga isiäranis meie Kaukaasuse walitsusele palju muret teeb. Armeenlased, kes Erserumis ja sääl ümberkaudu  elawad, hakkasiwad marsi Wene mägede järele oma elupaikadest wälja üle piiri Wene maa sisse rändama, sest et Türgi walitsusega rahul ei ole ja Türklaste ning Kurdi rahwa riisumist ja mi ha kardawad. Ligi Mi) tahat on juba wälja rändanud ja ikka ühe tasa tuleb  meel juure. Praegusel aeal katsub Türgi walitsus küll kõik teha, mis wöimalik, et mitte Armeenlastele ülekohut ei peaks tehtama, aga esi otsa ei tahtnud ta neist ja nende kaebtustest  mitte midagi tääda. Laskis Muhameedlasi  neid piinata ja riisuda nii palju kui soowisiwad  ja see aeas massid Armeenlast rändama.  Nüüd on n'ad ilma pää marjuta ja kohata, pool paljad ja nälgas Wene maal ja ei tea, kuidas neid awitada ehk kuhu asutada. Pääle seda on meel talwe külm tulemas ja Wene walitsus sellepärast nendega otse kimpus. Politiika ringwaatus. Prantsuse maalt. Saal ei ole uue wabatriigi presidendi walitemine enam ilma taga, ja see asi saab Prantslastele muidugi hoopis enam weel muret tegema, kui tänawune  suur maailma näitus. Wabatriiklaste partei on sääl seekord küll teistest parteidest täitsa kõige suurem ja wägewam, ja tema eest- 334