ollewad, kes ennamiste kõik endised Prantsuse ohwitserid ja soldatid olla, kellest arwati, et nad Prantsusemaale sawad taggasi minnema. Sesamma seitung jutlustab eddasi: Saksa rigiwallitsus  maksab iggaühhele temma taie pensioni  wälja, ka sedda ossa, mis Napoleon lil. neile nende palga jure lissanud; sedda wimast ei maksa agga Prantsuse rigi priiwallitsus mitte; mispärrast siis ka kõik senna paigale janud, egga mitte Prantsuse male põlle taggasi  läinud. Otse nendasammoti on ka 12 tuhhat meest senna janud, kellele au-rist rinda on antud. Needsammad olla ka suremast ossast  kõik need, kes ka pensioni sawad. Tuttaw assi on, et wanna paawsti armastajad  ja temma poolt soddijad paljo rohkem, kui kegi mu, neid waesid Elsas-Lootringenist Prantsuse male sure hadda ja willetsuse sisse ahwaldanud. Nüüd peaks se ka nende assi ja murre ollema, neid nende häddas awwitada ja omma rohke annetega nende silma wet kuiwatada  ja eddasi awwitada; agga sesugguse armastuse tõde jures põlle nad ialgi koddo, sellega on nipaljo ööldud, nad ei anna middagi.  Nad olla seal ka kül korjatusi ettewötnud  ja teiste käest waeste õnnetumate heaks 84,88? pranki ka kokko korjanud; kõige rohkem  on weel Nantese piiskop andnud, se on ühtekokko 25 tuhhat pranki nende kotti puistanud,  agga sellega ei olle kõik hadda weel kustutud.  Danimaalt. Wee upputuse sönnumed.  Kui sured ja süggawad jäljed se hirmus  marro, mis wimase! Oktobril ja essimesel  Nowembril mullas, järrele jätnud, need tullewad aeg aealt ikka ennam omma warjo paigast wälja, nenda et wimaks kõikide silmade ees awwalikult nende süggawused nähha. Nende ülle kirjutakse 6. Nowembril Kopenhagenis!: ..Jggast makonnast kokko tulnud sönnumed lassewad  kõik sedda kahjo, mis mee upputus teinud,  oige põhjani nähha, kui suur ka se kahjo on, mis ta teinud. Sedda nähhes peame kül ütlema: surem ta ei woinud ennam olla. Mitte ükspäinis ei olle se marro paljo saddama tammist  ärralõhkunud ja mu ehhitustele kahjo teinud,  waid ka paljo innimesi on wee-surma janud.  Kahjo, mis Walsteri sarel sündinud, arwatakse ühhe miljoni taalrite peale. Dani kunningas on, nikohhe kui neid haUedaid sönnumid  olli sanud, neile abbi senna läkkitanud ja kunningana, üht seltsi assutanud, kelle präsident  ta issi, ja nenda murretseda, et se önneto  rahwas awwitud saaks. Merre wäggede minister ruttanud jälle neile appi, kelle laewad torm randa ajanud." Hispaniamaalt. Karlistidest. Needmehhikesed  ei tüddine ärra siin ja seal omma nota wäljaheitmast ja õnne katsumast. Nad mehhikesed nahhikse sedda wägga ausaste meeles  piddawad, et töö ja waewa läbbi omma iggapäewast leiba peawad tenima. Tööd nad tehha ei tahha, sepärrast katsuwad siis risumise  ja röwimise läbbi sedda murretseda, mis üllespiddamiseks tarwitawad. Bartselonast kirjutakse  Nowembril: ..Eila Madritist tullew posti mässin, sai Kalawa jamas Karlistidest kinni petud, rahha, mis neil kasaö olli, ärrawöetud  ja siis lahti lastud. Muud ei teinud nad middagi, kui et agga mässin kaks tundi hiljem sentta sai, kuhhu piddi minnema." Madritist kirjutakse päew hiljem, et mässajate seltskond, Wigueras ja Barrangatis Serrano meeste käest tubliste wammuse peale sanud, kus nad kaunis rohkes te mehhi kautanud." Üks teine ütleb seal na körwast: ..Kui need woidud mitte parremad põlle olnud, kui essimesed Balagueris Kastella ülle, siis ei woi rigiwallitsus  neist suurt kita. Se on tõeste kössi, et rigiwallitsuse söa meeste üllem ja pea assi on, sedda hoida, et Kastella Arrangonist ei saaks sissetungiva; selle wahhe sees olla agga kõik Põhja poolne piir jälle kardetawaks sanud.  Stantanderis ja Logranos ehhitakse sure ruttuga selle wasto, et mässajaid julgeste woiwad  wasto wötta. Ja kõige selle kartuse wäärt tähhenduse jures, peab rigiwallitsus issiennesele ütlema, et ta omma söawäe peale mitte ei woi julge olla." Kus assi kord raiskus, seal ei tahha se kuidagi ennam parraneda ja se kõige pahhem seal jures on, et ka söawäggede jures ühhendust põlle; soamehhed ei tahha ka ennam omma üllemate sönna kuulda. Minne aja seal weel neile päitsed pähhä! On jubba sönnakuulmine ühhest wäejaust kaddund, siis ei woi ka nende peale ennam lota. 396