mõnda imet näinud. Liksnas on ta ühe maja katkust kõige paridega maha wisanud ja ara purustanud ja jaama maja saalis mitto suurt hakkent äralöhkunud; otse sedasomma tempo on ta ka Nitsgali ja Tsargradi jaamade  paal teinud; kus ka telegrahwi postid tema ees pidand pölwi nikkutama ja maha heitma. Esimesed laewad. Säalt kirjutakse Ria seitungi läbi: Ometige ükskord on laewade  tee lahti, et wöiwad künni linna alla tulla. Täna, see on 16. Aprilil, tuli pärast lõunat kello 2 ja 3 wahel esimene laew meie linna alla ja wöttis enesele pulwergi ääres seiso paika; laew on Stettiner anrulaew „Melida", kaptein Klock ja Beuthieni kunturi pääle adresiritud. Künni selle pääwa pärast lõuna kello 3. olid 11 laewa sissetulnud  ; aga täna aasta eest, olid juba 643 laewa sissetulnud. Uus seitung. Kõnelesime wiimati ühest uuest latti seitungist, mis herra Thomson  pidi wälja andma. Täna kõneleb Ria seitung ja ütleb, et esimene nummer juba wäljatulnud ja temal juba käes lugeda olla. Seitung ..Darbs" olla esimene lättikeele põllumeeste  seitung, mis põllutöödest kõneleb, aga pääle selle ka uemad sonumed, öppetused ja nöuandmised; ka küsimised ja siis weel ka muud hääd ja tulusad asjad aeawiiteks. Esimene jagu esimesest numrist, kõneleb põllumeeste seltsist,  mis Roopa kihelkondas olla ja siis juhatab  ta parema sugu hobuste pärast Torimöisa, kus rüütlite kogu oma kulu paal hääd sugu hobusid kaswatab ja weel kaks muud täädust Liiwimaalt. Teises jaus seisnud kolm weikest põlluharimise öppetust põllumeestele j. n. e. Tartust. Politsei käsk. Et sääl seda sagedaste ette tulnud, et hullud koerad linnas ümber jookswad, on säälane politsei köwwa käsko andnud, et iga peremees, kes koera pidada  tahab, temale traadist wöru nina paale peab panema, ega ilma selleta kogoniste ei tohi ulitsale wälja laska. Peaks wahest mõni peremees seda mitte tegema, siis peab ta oma koera oheliko otsas wedama. Leitakse aga üks lahtine koer ilma wöruta nina pääl, siis saab see, olgo mis taht pääwa aeal mahalöödud. Libawist. Kaubad mis säält wälja wiidud. Libawist kirjutakse Ria seitungi „Maa ja linna rahwale" läbi, et säält Märtsi kuul on wäljawiidud: rukkid 28,860 tsetwerti, odre 20,978 tsetwerti, kaero 69,446 tsetwerti  , ernid 5,349 tsetwerti, alamaid lina seemnid 4,348 tsetwerti, kure ernid 754 tsetwerti  , wana riete närusid 6,859 puuda zc. Künni Aprilini on sääl juba 193 laewa sisse tulnud. Talinnast. Hinge kirjutusest. Talinna  seitung kõneleb: Peeterburgi wenne seitung  ütleb ustama mehe suust kuulnud olewad,  et tulema aasta, üle kõige Weneriigi, üks rahwa ülelugemine, see on hinge kirjutus saab olema ja selle tarbeks riigi renteist kaks miljoni rubla otse niisamma paljo, kui wiimane hinge kirjutus maksnud kästud ärapruukida. Mis põhja paal see kirjutus saab sündima, on juba ühe iseäraliko komiösionist  malmis tehtud. Üleüldse arwatakse selle wasto walmistamine nii paljo aega wötwad,  et alles Detsembri kuul 1876 wöiwad kirjutusega hakkatust teha. Ju beli pidu. Esimesel lihawötte pühal, on sääl raamatu trükkijad üht 56 aastast  Jubeli pidu pühitsenud ja selle pääwa piduks Falck'! parkis, Jubelari Karl Rietschel'i  auuks üht pciistiko andnud. Masinameister  Karl Rietschel, kes wahepidamata 56 aastad kubermango trükki kojas tööd teinud,  on siis sel pääwal oma 56 aastast Jubeli  pääwa pühitsenud ja tema auuks on teised  sääl elamad trükkijad üht priistiko oma kulu pääle andnud, kuhu nad mitto tundi järge mööda kokko jäänud ja mitmesuguste kõne- ja lauludega seda pidu rõõmsaks teinud. Wana Jubilarile on tema wiimaste elu pääwade  ülespidamise mure sellega tema ölade päält ära wöetud, et temale pensioni kinnitatud,  kellest ta mureta seni elada wöib, künni ta elu päike loja lähäb. Uus wiitse kuberner. „Wal. tääd." annab tääda, et kindralkuberneri juures, iseäraliko  asjade talitaja ametnik, kammerjunker Manshos Eestimaa wiitse kuberneriks nimetatud  ja kinnitatud saanud. 148