piddalisse ülleswöetud sada, kus nende eest hoolt kantakse ja neid nende tarwidust möda awwitakse ja tulgutakse. Haigete maead peaksid kül ennamiste iggas küllas ollema. Monni ütleb wahhest siin: mis tarwis tohtrid, egga tallorahwas rohto sisse ei wötta. Noh, kule siis, mis sulle selle peale wastan: nad lakkuwad se dd a rohkem sisse, kui tarwis ja sedda tewad nad keik ommas rummaluses. Keige ennam pöllastamise wäärt õnnetuseks tulleb sedda nimmetada, et ni wägga paljo tohterdakse ja rehhitsetakse ja nenda liig paljo enne aega surmatakse! Mönni haigus parraneks issi ilma rohhitsemata selle wäe läbbi, mis Zummal innimese sisse lonud, kui tedda agga lastakse omma sodo eddasi minna ja mitte mõtlemata rohhitsemise läbbi ei saaks ärritud. Mönni wanna kalo-naene arwab ennast omma rohhitsemisega, kui walgus rahwa Leskes wälja paistwad, kiitleb igga haiguse wasto ilma wähhema järrel mõtlemiseta tossinate kaupa rohto tundwad; teab haigele selletada, kus üks ja teine rohhi awwitanud. Muido se ei lähhä, ta peab karsuma; agga seal jüres ei wadata ei haiguse egga haige wannaduse päiwe peale, olgo haige noor rvoi wanna, rohto peawad  ühhe tassa keik sama. N. on sest rohhust terweks sanud S. peab sedda ka sama; kahjo et arsti eideke põlle mõistnud haiguse ja haiguse wahhel wahhet tehha. N. Olli tühwuses ja S. risis, möllemad said agga üht ja seddasamma rohto. (Könneleme tullewa kord eddasi.) Ommalt maalt. Pernomaalt. sLapse surm.) Nored emmad on faggedaste wägga rummalad omma nõdra lastega ümberkäimas, mis läbbi siis ka õnnetused kannul nende tagga könniwad ja neile römo pissarate assemele leina-pissarad silmi pannewad. S. walla noor perremees olli omma nore naese ja pissukese lapsukesega pühhapäwal parrast Naeri päwa, parrast tuhhowodit  essimest korda kirrikus käinud, kus lapsoke, et koddo ristitud, õnnistud sanud. Et talline aeg, sepärrast peawad nõdrukesed riete sisse mässitud sama, et külm tuul neile kahjo ei saaks tehha. Wersta kaks kirrikust olla laps nutnud, emma waigistanud lapse rahhule, mässinud illuste riete sisse ja sõitnud ' omma konnarast teed kaudo eddasi. Kui nenda wersta nelli woi wiis ollid ärrasöitnud, olla emma last wadanud, sest et ta ni waggusi olnud ja mis ta leidnud oh önneto emma! lapsoke olnud surnud! Wist ollid rided lapse su peale läinud ja tedda ärralämmatanud. Se on ja jäeb ikka ühheks kartlikuM asjaks, p'ssukeste lastega tallisel aeat teed sõita; lahtise  silmega ei woi neid jätta, siis sawad külma tuult, mis läbbi köhha ja rinna haigust woiwad sada, ja sawad nad riete sisse mässitud,  siis wöiwad pea lämmatusfe surma surra. ' Sesugguste nödradega wälja sõita, tatwitab imme wäärt holeliko järrel- ja ettewaatmist, kui mitte õnnetust ei pea sündima. —Lapsoke olnud muido terwe ja kossonud, tänno lummalale  priskeste ; agga nüüd piddand sesuggust õnnetumat surma surrema ; millal lähhäh se wannemate metest! Sepärrast tahtsime omma nori öddesid wägga süddamest xalluda: on teile so ön Zummalast kingitud, laste emmaks sada ja teie nendega kuhhugi peate minnema/ siis katsuge ikka nenda neid riete sisse mässida, et su ja ninna nattukest lahti on ja peate saggedaste  järrelwatama, kuida nendega luggo. Riast. Liwima issiärralik ma pääw on, kuida jubba mannast se pruuk ja wiis 7. selle ku päwal pühhandusega allustud. Lõuna kello 12 sanud jummalatenistus Jaktzbi kirrikus  petud, kus kindral supertent Kristiani nende pühha kirja sönnade järrele, Joannese ilmutamiseramatus 3, 11. ..Wata ma tullen  noppeste; pea kinni, mis sul on, et ükski ei sa sinno kröni wötta," ma päwa jutlust piddanud. Wägga tähhelepannemise  wäärt on, et selsammal päwal ja pea ka selsammal aeal, Peetre kirrikus Ria rae kohto istumise hakkatus, uel aastal, jummalatenistusega  hakkatud ja linna supertent omma jutluse alluseks ka Joannese Ilmutamise ramatust  2. p. 10. s. wötnud. Möllemate jutluste põhja sönnad tähhendawad pea üht ja seddasamma,  ja õlleks siis ka wägga fowida, et möllemad jutluste põhja sönnad, mis ni wägga ühte käiwad, ka ni hästi linna kui ma asjade 27