Sel kombel läbbi läbbi kats«tud ssjA pssMMÄke wcchhetud said,' ei wässica'.iud lä bbi ka tsuja id, egga läbbikatsutawaid.  egga ka pealt kuuljaid ja ühtlase paisti§  sesugguse katsumise jures katsetama xskste tundmine parrem wälja. Igga jao läbbikatsumine hakkas sellega, et kaswandikud järge möda iggaüks ommast peast üht ülleskirjutud  kirja ette luggesid, kus sees ta ühtaego  sedda teada tundmisega ta sealt kolist wälja astub. Seläbbi  piddid nad üllesnäitama, mil kombel nad middagit etteluggewad ja üht aego ka omma tundmist, et omma möttid öiete, selgeste ja hästi on mõistnud kokko wötta. Iggaüks andis ka sest, mis ollid ülleskirjutanud, üht mahhakirjutust läbbikatsujate kätte, et sellega omma käe-kirja kennadust ja kirja täiust üllesnäidata,  mis ennamiste kõik hea ja täielik olli. Et agga meel selgemat tunnistust ommast mõistusest  anda, piddi iggaüks üht kussimist piible luggude seest, järrelkatsujate silma al, kirja läbbi täielikult ärra wastama. Ni hästi ses, kui ka teistes järrel tullewas katse asjus, ollid  kõik asjad, mis öppetud sanud, arrutuma seddelite peale küssides ülleskirjutud, kellest igga üks issi üht tõmbas ja ärra piddi wastama.  Ennamiste läks kõik nenda, et igga üllekulaja omma rahhul ollemist selle ülle wois kuulda anda, mõnned ka wägga hästi, nenda, et middagit ennam sowida ülle ei janud, ehk kül mönned küssimised wägga rasked wastata ollid ja terrawat järrelm ütlemist tarwitasid. Selle järvele tulli peast piible luggude järrelkatsumine,  ni hästi mannast, kui uest testamentist,  ja ma pannin immeks, kuida mönni omma kussimist, mis olli tõmmanud, ilma wähhema takkistamata selgeste ja löbbusaste ärrawastas. Ennamiste kõik näitasid ses asjas  wägga head tundmist. Ehk kül katekismuse  selletus hiljem ette tulli, nimmetan sedda siin järges, sest et ta waimo polest essimesega suggulane, et se ka otse nisamma ja selsammal kombel sai ettewöetud. Saksa kele mõistsid nad igga tükki luggemise ramatust selgeste luggeda  ja ka eesti kele ümber tõlkida, ja näitasid,  et ka ses keles omma möttid selgeste mõistsid wälja öölda. Wenne kele polest ollid sest sedda ollid ka alles möda läinud sNWWEI õppima hakkanud; agga ommetige  ollid nad peale luggemise ja kirjutamise, ka krammatika tundmist ülles näidanud; sest kergemad tükkid woisid nad wenne kelest saksa kele ja ümber pöördud, tehha; agga raskematega  ei sanud nad korda. Möllemaid kelefih-Mkides,  olli wÄja ütteMise jureö pudust, miö -sMa mitte ei olle immeks pLKtta, sest et eesti keel nende keelt - wägga ärrspamutanud js.sepärWst Wöera kselds järrele ei tahhsMnast SSwUtada - lssks. Rehkendamises ollid nad iggs suggo- ja' igga seltsi rehksndamisega, nihästi  - terwe kui poliks - numritega, ahhela rehkendamiseni,  wägga HGti tuttawad ja Võisid ka kõHe raskeMad eksemplid WÄja rehkendada; mõnned ollid ka wägga ussinad ja waprad peast rehkendamises. Römulik olli nimmelt se, et nad mitte ükspäinis ei mõistnud rehkendada, waid ka sedda selgeste ja põhjani teadsid sel- ° letada; mis sedda tunnistab, et nende öppetus mitte massina modi ei olnud tehtud, waid et se neile arrosadawalt ja waimo laiendawalt öppetud. Mailma öppetuses woi geograhwi tundmises teadsid nad mailma jaggudest, üksiko madest ning Wennerigist selgeste könnelcda ja issiärWMs-Mi röMulik,kuulda, et neil kõik.- Wenne rikis dllewad ja wee! poleli käeT tehtawad  raudteed tuttawad ollid. Ka laulmises ja erreli mängimises piddi igga üks issiärralikult  omma tundmist ja mõistust näitama; kahhe saea koralist, piddi iggaüks üht nummert  tõmbama ja sedda nikohhe laulma ehk erreli peal mängima» Laulo wisid mõistsid nad ennamiöte kõik ilma nodideta öiete laulda; ka nelja heälega laulmine, misga nad õhtuti pealt., kuuljaid römustasid, olli hea ja ikna wiggadeta. Kui erreli mängimises mönned siin ja seal ka pissukesed wiggasid sisse teggid, siis mõistsid ommetige ennamiste kõik wägga hästi mängida ja ka üht laulo wiit ilma takkistamata  teises toonartis. Neist noordest meestest, kes kolme aasta eest weel suggugi musikust ei teadnud, ilma selle peale watamata, missuggust suurt waewa koolmeister nende öppetamise jures näinud,, on selgeste nähha, et eesti rahwa sees üks issiärralik musiko tundmine  Zummalast lodud, mis agga nago seme terrake, senni ei iddane, kui se ei õlle mulla sisse külwatud, ka enne wälja ei paista, kui se 202