ustawad Baltlased tahame omast wanemate kirikust  , omast keelest ja omast ustawast meelest Keisri ja Keisri riigi wasta kinnipidava, elame meie Eestimaal, riigi pealinnades, Saaremaal ehk pnhuwad elutuled meid Amuuri jõe suhu, ja seda kõiki tahame meie hoida oma enese elu-iluks, Jumala ja Keisri auuks, Kelle lahke silm ennast oma mitmesuguste alamate üle rõmustada  wõib. Selle aea sees aga, kus Wene aealehed.oma pahandust wõ era maa riikide ühenduste üle oma kaaskodanikule peale puistawad ja sedawiisi suure ma-ilma tüli meie rahulise kodumaa sisse kannawad, selle aea sees hakkawad asjad wõeral maal ennast rohkem ja rohkem selgitama ja osalt koguni teist nägu näitama. Inglismaa wõtab Türgiriigi uuest Minifteriu  mi seadmisest asja, ennast selle riW seestpidise  seadmise setta segada, ähwardab Sultani walitsuse-iste pealt lükata ja teist asemele seada, kes koguni Inglismaa ülewaatamise all walitseks.  Juba on ähwarduse kirjad Konstantinopli ja sõealaewad Türgi merdesse saatnud. Kas teised riigid seda wägiwalda sõnalausumata sündida lasknud, se on kahewahel küll, ja pea wõiks ehk ka ilmuda, et Saksamaa ja Ausria- Ungrumaa ühenduse teraw oks rohkem Õhtu poole kui Homiku poole pööratud on, kuida ka juba enne nähti, et Würst Bismark maa-ilmale midagi ette tõi, mis peale ükski ei mõtelnud. Omalt maalt. Tallinnast. 26. Wiinakuu pääwal. Lüpsi asjade näituse üle. mis 25. Wiinakuu pääwal Peterburgis hakatust wõttis, kirjutab ,Herold". Juba sagedast oleme sellest tähtsast asjast rääkinud,  mis loojukse kaswatamine kõigi meie riigi põhjapooliste maadele on. Suure loodusliku  wiljakandmisega lõnnepoolises Kubermangudes  ei wõi meie waesemad põhjapoolised maad wõidelda sellest aeast saadik, kus raudteed sealt wilja odawa hinnaga maa ilma turu peale wedawad.  Meie Põllud wõiwad aga siis lõunepo  õlise põldude kõrwas seista, kui meie neile rohkest sõnnikut anname. Suuri kulust (loojukse muretsemise ja ülespidamise juures) ei wõi aga põlluwili üksi kanda; need wõiwad üksi aga nendest kasudest tasutud saada. mis karjadest omast tulewad, se on piimast, wõist. juustust ja lihast. Meie maa tulew kosumine käib ühes karjade kosumisega ja karjaandide walmistamisega.  Sellepärast rõõmustame ennast lüpsiasjade  näituste üle. mida lühikese aea sees järestiku  Tartus. MoskwaS ja nüüd Peterburgis seati, ja näeme sellest, et lüpsiasjade. kui karzakaswatamise  tähtsama poole peale, Weneriikis seda tähelepanemist pööratakse, mis sellele kulub. Saatja ja tarwitaja saawad sellest ühtwiisi kasu. Nii palju kui täna ütelda wõime. on osawõtmine sellest näitusest õige elaw. Mitte üksi meie riigi ligematest maadest Vallimaalt ja Soomemaalt on palju ja head toodud ka wõerasmaa on osa wõtnud, iseäranis mashinaid lüpsiasjade abiriistu saatnud. Oleks näitusel laiem ruum, mis mitte ei ole. siis paistaks mõni hea ja tähtjas asi paremini wälja. —. Kuida „Hero!d" kuulnud, olla põhjuskirjad  raudtee-ametnikude üleüldise wanudusekassa  tarwis nii kaugel walmis, et tulema aasta Näärikuu sees Riiksraati ette anda saadud wõiksiwad. Kuida räägitakse, olla Teede-Ministrel  nõu, selle kassa heaks 4 millioni paluda, ja arwatakse. et need raudtee-walitsused. kelle! enne omad kassad on ja kes sellepärast tänine üleüldise kassade wasta seisiwad. nüüd selle nõuu paole heitwad. 19. Wiinakuu pääwal on Luteruse-waestelastele  maja aruandmised wäljaantud. Selle järel oliwad 19. Wiinakuu pääwal 1878.selles waestelaste majas 27 last, 19 poeglast ja 8 tütarlast; üleswöetud saiwad 8 poeglast ja 6 tütarlast, nenda et kokku 4l waestlast siin ülespidamist  saanud on. Wäljalastud saiwad 7 poeglast, ja muist handwärgi Miniflrete juure, muist kaupmeeste juure õpMm pandud, Sissitulmid  oli 6519 rubla 3 ksp. selle seas kaks suuremad kmgttnst. Surnud raeherra J. H. Müller 01l omast pärandusest 1090 rubla selle maja heaks seadnud ja Bürgermeister herra Baron A. Shiraar 500 rubla kinkinud, Esimene  raha on kasu-paberites hoitud, wiimne on wäljaantud. Wäljaantud on 6495 rubla 69 kop., nenda et 23 rubla 34 kopikad järeljääwad. Et ka Baron Shiraari kingitus wäljaantud siis et wsi wähesest ülejäänud rahast juttu olla Et sel waestelaste majal küll Wanamõts jäin  õued teised weikemad kui ka 30,844 rnb. 5g kop. kasupaberites seiswad raha omanduseks  on, siiski ei ulata sissetulemine üles-- wõetud laste ülespidamiseks ja kaswatamiseks, selle maja töö laiendamist ei wöi juttu olla. Et ka tulewal aastal mitmed ehitamised peawad ettewõetud siis on wäljaspidist abi tarwis.  Laste termis minewal aastal oli hea ja ka nende üleüldine ülespidamine ja hoolas õppimine  saab kiidetud. Bal tiskist. EsmaSpääw 22. Wiinakuu pääwal juhtus Weike - Pakri saare põhjapool otsas suur õnnetus. Neli kalameest oliwad merele  sõudmld ja leidsiwad järskuse tuulekeeritese läbi surma. Nende surnukehad on wäljatoodud. Nende meeste nimed oliwad: Jaan Alimann Baltiskifl, poismees; Jüri Meig Türimetsaft, Saaremaalt; Juhan Friedemann Tallinnast ja Jüri Torup Keilast, mõlemad naesemehed, suure perega. Peterburgift. Keiserlik Kõrgused Suurwürstid  Aleksei ja Paul Aleksandrowitsh ou 18. Wiinakuu pääwal, õhtul kell 6 wöeralt maalt Peterburgi tagasi jõudnud. „Nowosti" kirjutab kahest Margusest: Üks nendest on Waestelaste-kohtus sündind. Kassahoidja oli seal kaupmees Rubzow, üks rikas mees, kellel linnas wiis suurt maja on. Ühel pääwal oli tema kadnnd. Kassa sai ülewaadatud  ja 50.000 rubla leiti puudu olema. Kohtu poolest saiwad nüüd majad läbiwaadatud,  aga need olid pandiks pandud, mõned kahel ja kolmel korral. Imelik on, et häbemata warast, kes oma kätt waestelaste omanduse külge pistnud,  mitte üles ei leita, ehk küll teada on, et tema linnast wäljaläinud ei ole. Teine märgus  on PeaNotariatiS sündind, kuS üks kirjutaja  Schmidt juba aastal 1874 umbeS 8000 rubla kõrwale wiinud on. Riiast, 20. Wiinakuu paamal. Kolmat põllutöö näitust on Riigas nõu uks wõetud aastal  1880. Heinakuu 13 paamast 22 pääwani pidada, ja on selle tarwis Ministeriumi poolest luba antud. Priitahtliku Tulekustutajate-seltft eestseisus on, kuida „Nig Zeitung" kirjutab, nõuks wötnud  linna poolt 8000 rubla ülespidamise raha paluda, kust tänine aga 2000 rubla maksetakse. Kreuzburgi ligidalt Kuuramaalt saab lapa" seda kirja: Röömled ja hobusewargad  on meie juures -ikka palju kahju teinud, aga iial mitte nii paliu kui nüüd. Mõne nädali  eest sai ühe Juudi pood Dubena kirikukõrtsis  mäljaröömitud ja 700 rubla eest kaupa äramiidud. Omanik ise sai kotti pistetud ja hirmsast waematud. 13 Wiinakuu pääwal õhtu kell 9 tulid 15 rööwlid Kreuzburgi Dramaki kõrtsi ja püüdsid kõrtsmiku ja tema peret peksmisega  ja piinamisega tunnistama sundida, kuhu oma raha peitnud oleks. Kõrtsmiku naene on raud-kangiga nii raskest löödud, et elu peale palju lootust ei ole. Raha on Rööwlid aga 71 rubla leidnud, ehk kõrtsmikul seda ka palju rohkem oli. Peale seda saiwad kaks uuri, üks püss, üks püstol, üks mõek ja mõned kasu-paberid wqrastud. Riideid olimad rööwlid küll ka mõtnud, aga neid leiti pärast aja peal; nemad oliwad mift kartnud, et tuntud riided nende jälgede  peale juhataksiwad. : Ro manow -Bo ri ss og le b s kist , Jaroslami  kubermangust saab Kuririle" kirjutud, et sealisest Linna-bankist 50,000 rubla kadunud on. Linna rahwas on sumes murest sest mitmed on kõiki oma warandust Me banki kätte uskunud. Bakuust. „Nowaja Wremja" kirjutad, et Ahalteki sõeawäest palju haigeid Bakum linna saadetakse. Tifli s' u 24. Wiinakuu pääwal. Kuida Karsift kirjuta.,e. on need koolid mida Kubernööri  käsu peale kinni pandi, nüüd jälle lahti tehtud. Kubernör Frankiini on luba saanud neljaks kuuks wõeramaale nunna. Wõeralt maalt. Saks a m aa lt. Riigipääw on kokkutulnud ; PMdentiks on vou Mller walitud, von Vendaesimeseks  jn von Heeremann teiseks Wizepräsideutiks.  Reed kõik on wanameelelise ja kirikliku jaoskonna kiikede Kohtu-Minister Dr. Loonhard  on haiguse parast oma ametid mahapannud  ja Dr. Friedberg tema asemel Kohtu-Mimstriks  tõstetud. Berliinist 22. Wiinakuu pääwal. Keiser on heile Riigipääwa Präsidenti ja mõlemaid Wizepräsidenti wastawõtnud. Würft Bismarki terwise üle tulewad Warziin'ist  sandid sõnumid ja ei ole teada, milla tema Berliini tulla wõib. 25. Wiinakuu pääwal. »Nazional-Zeitung" on üht kirja tülide üle Inglismaa ja Türgimaa wahel saanud, mis seda tunnistab, et Inglismaa  pärimised nende uuenduste pärast, mida Türgi walitsus teha lubanud, kõige Lääne-Euroopa  poolest kiidetud saawad. Tahaks aga Inglismaa üle selle midagi teha, siis peaks selle eest ise wastama. Saksamaa ja Austriamaa on oma tarwituste ja tahtmiste üle ühes nõus, nenda ka selle üle, kuida neid tarwitusi kus waja, kaitseda tuleks. Mis nõuga seda sünniks, saaks se omal aeal teada, kes kätt nende tarwituste külge pistaks. Uuendusi Weike-Aasias nõnda, oleks Inglismaa asi, Inglismaa oma mure oleks, kui suure wägiwallaga seal etteastuks ja peaks juba selle üle wastama, kui mitte üksi Türgi riigiga waid ka Wene riigiga suur tüli tõuseks. Kindral Podbielski, kelle nimi wiimsest Saksa-Prantsuse sõeast saadik õige tuttaw oli on 19. Wiinakuu pääwal ärasurnud. A u str La-U n g ru maa l t. Riigipääw on kokkutulnud ja esimised nõupidamised wastuse üle Keisri troonikõne peale on palju aega wiitnud,  need tülid üksiku jaoskondade ja rahwuste wahel küll lõpetud, aga muud asju ettewõtta ei ole weel aega olnud. JnsbrukU linnas Tirooli maal on 21. Wiinakuu pääwal esimene Luteruse usutunnistuse kirik pühitsetud ja on sellest kohtud ja palju rahwast osa wõtnud. Tänine oli seal maal üksi Katoliigi-usulistel seaduslik Jumalateenistus. Austria-Ungru Saadik Konstantiuoplis, Graf Zihhi on oma ametid mahapannud, järeltulija ei ole weel nimetud. Prantsusmaalt. Töörahwa kongress Märselje linnas on nüüd lõpetud, kui palju kära tehtud ja nõuusi wöetud oli, mis kõigi seadusliku korra wasta kaiwad. Nenda peawad nende ilmaparandajate nõuu järel maa pind ja . maa põhi, tööriistad ja töö- tarwitused awalikuks  seltsi- omanduseks tunnistud saama, mida üksi päriseks osta ja ükski müia ei wõi. Tulewal  aastal peab se kongress Hawre linnas kokku tulema. Seadusliku kohtu poolest on endise mässaja Humberti walimine Pariisi Linnasaadikuks.  tühjaks mõistetud. Töörahwa kõnede ja nõude wasta mis need oma kongressi pea! pidanud ja wõtnud on, tõstawad teised töörahwa seltsid häält ja tunnistawad  awalikus kirjades, et nemad ühegile woli annud ei ole nende nimel rääkida ega nõuu wõtta, et nemad kõigist sellest tülist midagi, teada ei ,taha ja et nemad kõigist eemale hoida tahawad,  mis nende ja teiste kodanikude wahel tüli teha wõiks, et nemad ka igal wiistl wabariigi walitsusele jõudu mööda tugiks olla soowiwad.