korda ma allust kamminat kuulda. Wimssed mawärrisemised ei olle järsud, waid pitkaMöda eddasi ja taggast olnud, mis naitawad,  et ma allune ladus likumas. Nenda alla siis Sl. Zanuaril yömnnka. kella 6, 47 minuti ja 36. Zanuaril enne lõunat kella M minuti,  seal wärrisemist tuntud, kus essimine Wimasest waljem olnud, maea seinad raksunud ja toas seisawad asjad assemelt ärralikunud. Siin wöime nüüd ärramöista, mis rahwa süddamed ütlenud, kui kuulnud maea seinad raksuwad ja näimd tatid ja lauad toas ed-e dasi ja taggasi nihkuwad. Kaua palle kül turinud, kõigest kolm ehk nelli sekundi, agga palja senna tarwls, kui üks õnnetus sünnib. Nemmad an sellega jubba harjunud, sepärrast ei kohko nemmad ühhe sesugguse asja jures, agga kui meie sesuggust asja näeksime, siis kissendaWme ma ja taewa kokka. Saggedaste ei pea middagit tunda ollema, waid paljas maallune kammin ja weremine kuülda. Darmstadt!  lahyedused mamärrisemiseb olla ennamiste  kõik sesuggused. JtaliaMsmlt. Seal teeb Karratsiols hertsogina lahhutus praego suurt karra/ja kus jures jesuitid, kõik ärrakatsuwad ja Lewad, mis agga ial woimalik. Ses lahhutuse tüllis tulleb mönni assi päwa ette, mis jesuitide kawwalus walmis korrutanud. Hertsogina on sündinud Prantsuse ma innimene, surest möisnikude suggust jä kindel katoligi ussuline, mng wägga rikkas ilmaliko warra polest. Jesuitid ollid neid kokko kuppeldannd ja hertsog  olnud jesuitide käes, muido nago töriist, kelle kätte nad selle nore naesterahwa warra tahtnud mängida. Se noor naesterahwas  ei olle agga ni kergemeleline olnud, nago mönm temma sarnane, omma rahha warrandust  smma abbikasa kätte, andmas, mis läbbi jesmtidest walmis wallatud plaan, lõhki kukkunud  jä nenda on siis mönne näddaliseabbiellus  effamift järrele, lahhutuft protM Neaple kohto ees allustud, kus jesuiti pappid Lssiärraliko  plani tewad. Ka nende üllem pater Pitserillo, kellel sesamma õigus, mis UntõneM on, et ilma lubba küssimata iggal aealpaawsti jure minna woib, ka nende nõus. ' PMNtfufeMMaM - Wllid ja MässamiseV on enne kui kahhanemM Zggapäwaga tulla neid ikka jure, kes massajate  ja nende seltsi ossawötjad, kes keisert Napoleoni  kõige Lemma sugguseltsiga Prantsusemaalt  kautada püüdwad. Kord konneleb M kord teine seitung, kuida sealane rahwas müllab ja mässab ja iggas asjas on nähhs, et kõige Parist rähma peale üks wägga raske aeg on tullemas. Sealane politsei ott ällati jällal, mässaMlst waigistamas ja saMedaste  tulleb ka sedda ette, et Parist linna ulitfed  inniineft werrega kastetakse ja monnl hawatud  piddälisse kannetakse: wahhest arwaka sedda, et mönni seast iggaweste maggama pannakse.  Wangi-honed peawad seal wist laeni innimest täis ollema, sest igga pääw wetakse mässajaid ulitsate pealt sisse. Sedda ittlleb oige immeks panna, et politsei ikka nenye wasto saab ja rahhou meel Wal jõuab hoida»n Aeawiteks. Km Ann ja Marri kaksikud  lapsed on ja kummagi IS kuud emmä rinda olli sanud,. kui kaua on emma neid immetanMZ  küssiskoolmeister Rein ühhekoli poisi käest. - - KolLpois: ..Terweste kolmkümmend kuud eht kaks üks pool aastad." Koolmeister: ..Tossi laps. Wata, mo kallis, silmi omma abbikasa pole pöördes Jukko on ikka terraw pois rehkendamas." 63 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzssnn. Sen suri polest lubbatud. Rigas, 14.Webruaril 1870. Teadaandmised. Kõiki neid, kes kalo-koea külge üht kodda puust omma peal üllesehWada tähiwad wötta, kutsutakse 2. ja 5. Märtsil s. a. iggakord kello 11 enne lõunat  kassa - kollegiumi jure, kus se tö saab wälja pakkütud, omma wähhem pakkumist pakkuma. Pernus, kassa-kollegiumis 16. Webruari! 1870. Üllejöe allewis seisaw koli-ma, saab 18 kruntrahha  platsiks jaggatud ja awwalikult rohkema hinna pakkujale ärraantud. Kes sealt ennesele platsi sowib, peab 16. ja 19. Märtsil, iggakord kello 11 enne lõunat kassa-kollegiumi jure tullema, kus neid