juse, agga kõige wähhem kardinali Untonelli kässo al seista;" mis peale ta olla möllemate seitungide kirjutajatele öölda lasknud, et temma  jure tullewad. Untonelli assi on sest sadik  wanna paawsti jures koggoniste raiskus, ja nad annawad endid wägga pissut kokko. Kunningas Wiktor Emanuel, olla hiljuti katsunud wanna paawstiga kokko sada, agga kuida ikka, ka se kord asjata. Mikspärrast  ta temma juttule minna tahtnud, on just ta omma assi olnud. Endise Neaple kunningana  Marie Kristine protses olla löppetud ja wanna paawst olla sedda kõik wägga hea leidnud ollewad ja olla tunnistanud, et ta ni kaugel olla, pühhade kirja ülleswöetud sada. Kunningas olla issi omma ja kõige wamili tänno temmale selle eest anda tahtnud, sest et Marie Kristine temma täddi on; agga se põlle wöimalik olnud. Inglismaalt. Prantsuse präsid endi teggemine, et prints Napoleoni sealt ollid wälja ajannd, ei leia ka seal head wastowötmist,  waid ennam ehk wähhem nisamma suurt immeks pannemist ja süddame pöritamist, kui se Italiamaal olnud. Ka seal petakse sedda ühheks ilm arwamata teotuseks ja laemduseks ja suetakse wanna präsidenti iggast küljest nenda,  et ta luud kondid peawad wallutama. Kingib lummal termist, eks rägime tull ema kord sest asjast rohkem. Uemad sönnumed. Peruust, 25. Oktobril. Möda läinud neljapäewa parrast lõunat ja öhto ning öse olli meil kaunis wallidad mürristamist kuulda ja wälgo heitmist nähha; issiärranis olli wälgo heitmine ösel rohkem. Mailma targad tahtwad  ühhe sesuggnse hillise lodust ollemisest mõnda prohwedi wisil ette kulutada, st tähhendada  sedda ja teist, meie ei tea agga muud öölda, kui sedda, et lummal tullewased asjad meie silmade ette marjule pannud; kõik lodus on temma wallitsuse al ja kuleb temma sönna;  miks ni hillisel aasta aeal mürristamist ja walgo heitmist, st jägo Zummala wäggewa teggude kilda, meie ei pea ninna tarkust kombel  senna wahhele tikkuma. Meil olli möda läinud näddal üks wägga önneto näddal, kolm innimest uppusid sel näddalal  ärra. Essimene olli üks lahti lastud soldat, üks Sauga walla mees, se olli kesknäddal  18. Oktobril, Wanna Perno kohtas merre äres karjama peal Koordi ojasse ärrauppunud.  Meie ei tahha kül temma kohto mõistja olla, waid sedda jättame iggawese kohto mõistja holeks, agga arwatakse tedda j omasta  nd peaga senna läinud ollewad ja seal omma  õnnetuma surma leidnud; jättis naese kahhe wäetima lapsega järrele. Teine õnnetus  olli rede Li). Oktobril, siis uppusid kaks meest - üks Orrajöe mees, kellel omma pärris  kahhe mastiga kuut ja teine üks Sarema noor 22 aastane mees, kes temmal madruseks olli meie jõkke ärra. Sel päewal olli kaunis  kange marro ja nad ollid läinud üht kudi ankurt wälja wima, sest et torm ähwardanud sedda randa ajada, paat olnud agga wägga liig raskeste laditud ja ankurt sisse wissates läinud paat milt!, laene lönud padi ümber, need kaks üllamal nimmetud meest läinud kohhe kui kiwwid põhja ja kolmas sanud padi külge kinni hakkata, kus ta ennast senni kinni hoidnud,  künni teised ollid appi jõudnud ja tedda wälja tõmmanud. Berlinist, 59. Oktobiil. Hommiko Preisin,  aal olla kolera többe, mis igga päewaga kangemaks minna. Läne merre randas ollewa tolliwallitsustele olla rigiwallitsuse põiest käsk antud, Wennema kauba laewad, kõik selgeks tehha ja siis tohtrite polest laewa mehhi läbbi wadata laska, kuida nende terwisega luggu. Londonist, 19. Oktobril. Jnglise-Prantsuse  rigi wallitsused on enneste wahhel kolme aasta peale kauplemise ja kauba ajamise leppingut  teinud ja kindlaks kinnitanud. 355 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Kõige kõrgemalt 1. Julil 1861 wäljaantud trakteri  seaduse põhja peale, antakse neile, kes aastal 1873 trakterisi piddada tahtwad, seläbbi teada, et nemmad omma palme kirjadega, et neile tarwitamaid  trakteri piddamise lubba kirjast, kus jure kirjutud,  et pallujad mitte kohto polest põlle trahwitud,  maid et nemmad omma krono ja koggokonna maksud taieste ärramaksnud, peawad ruttama, et mitte parrast hillise pallumise läbbi pahhandust ei