waewaga eddasi weddanud, ka taggaspiddi seada,  kus jures suulistega hobbuse su werriseks öerutakse,  ja ei aita se, siis peab piitsa -wars eht wemmal aitama,. kellega kilajale hirmsal kombel pähhä peksetakse! Z. 7. Ühhe sönnaga öölda, peab innimene üht hobbust, ommaks kõige suremaks sõbraks, kui ühheks ' truiks ja alandlikuks teendriks ning ühheks pudumata abNüftks, kõige meie tõde jures piddama, sest ilma temmata ei woi meie middagit tehha; ta on meie kõige surem abbiline  ja peab sepärrast meil kõige kallim ja armsam ollema. üks wanna sönna ütleb: „K'es pikka teed soita tahhab, peab omma hobbust hoidma," ja senna lissame meie jure: se hoiab ka omma kukkurt. Üks mõistlik kärner tulgutab omma puid, sest et need temmale head wilja peawad kandma,  kui. paljo ennam peab üks kutsar woi worimees ehk hobbuse mees omma hobbust tulgutama ja sedda hoidma, et tal kauem Lemmast  kasso woiks olla ja se tedda tenida. Kannatus ja pikmeel õmma loma wasto, on ühhe kutsari ja hobbuse tagga sundia kõige kennam ehte ja kroon, ja midda ennam armastust  kegi omMa loma wasto üllesnäitab, sedda armsamaks ta ka temmal lähhäb, ja sedda tunneb üks hobbune, ehk ta kül üks mõistmata loom, wägga hästi ärra. Siin on nüüd Prantslase seaduse punktid, ja mis Prantsuse kutsaritel ja hobbuste meestel tarwis teada, sedda arwame ka meie omma rahwal  tullusaks ollewad ja sowime süddamest,  et ka meie kutsarid ja hobbuste mehhed  neid punktist wastowöttaks ja nende järrele  teeks; sest meie rahwa seas on neid weel küllalt, kes omma hobbustega meletumal kombel  ümberkäiwad ja nende wasto, kes neile ni ütlemata sureks abbiks, hallastamata on. Peaks meie meletulletus neile süddamesse tungima  ja nad eddespiddi omma hobbustega mõistlikumal kombel ümber käima. Ommalt maalt. Peruust. aegne Suiste pühhsde aeal ollid meil wöerama meh- hed rahha sest nähha; kelle südda himmustas ja koppik lubbaö, wois neid essimesel, teisel ja kplmandamal pühhal ning kesknäddal peale pühhi pürjer klubbiö enne lõunat kello ühheteistkümnest  künni öhto kello ühheksani nähha. Üks põhja poolt mäggedikust tulnud noor 21 aastane mees, nimmega Gmanuel, kes peale kahheksa jalga pik ja lemmaga kaks härja pölwelist  nimmega Kolibri ja Tawet peawad aassade polest kaunid mannad ollema ja kui nad kolm jalga pikkad, siis on wist pikkust küllalt. Emanuel on ühhe Rootsi merre-wcke?kantsini  poeg, sündinud 14. Dktobril 1849. Temma wannemad on parraja kaswuga innimesed  ja nende wiest lastest on temma kaugel teistest pikkem. Kõige ennam tähhelpannemise wäärt on, et temma künni kueteistkümne aastani  parraja kaswuga; agga 16. künni 19. aastani olla ta kaks jalga nelli tolli pikkemaks katzwanud ja wimase nelja kuuga wM üks tol pikkemaks wenninud. Temma praegune pikkus  on ülleüldse 8 jalga ja tolli ja temma  raskus 414 naela, ehk 26 leisikast 14 naela; targa tohtrite ütlemise jarrele, woib ta weel 3 künni 4 tolli pikkemaks wennida. Termis  on tal hea ja rammv tuggew ja ehk ta kül suur ja raske, woib ta ommetige ennast kerges te ligutada. Tawet, sündinud 7. Märtsil 1832 Rootsimaal  Sala linnas; temma wannemad parraja  surusega innimesed. Temma pikkus on 34 tolli, se on 2,jalga 16 tolli ja raskus 89 naela ehk 4 leisikast 9 naela. Kolibri, sündinud 26. Mail 1843 Rootsimaal  Elmhulti linnakeses, parraja kaswuga wannematest. Tal olla üks kaksik wend, kes 5 jalga 9 tolli pik ja teise krenaderi rüggemendi  peal wäe tenistuses olla. Kolibri olla üksi ni pissukeseks janud; temma pikkus on 32 tolli, se on 2 jalga 8 tolli ; haige ei olla ta ialgi weel olnud. Riast. Keisre Herra reisist konneleb ..Wallitsuse teadaandjaet keiserlik majestät ja Keisre Herra omma terwise wee prukimist, mis ta sure kassuga prukinud, nüüd olla löppetanud  ja 31. Mail Emsist ärrasöitnud ning 1. Zunil kalli terwisega Zugenheimi, mis 195