kelle seas ka kommandirende se on käskija ohwitser  ja 33 soldatid. El la ja te surmast toob Odessa seitung  wägga pöllastamise waärt sönnumid ja nimmelt Khersoni kubbermangust. Sealt kirjutakse:  Pissut on neid kohti, kus ellajate surma  ei olle ja kus nende ellajad alles terwed. Kõige kolledam ja hirmsam on assi Mostowoje  allewikesest künni Gradowka küllast sadik, se on umbes nelli wersta maad, seal on luggo koggoni kolleto ja hirmus; kõik kohhad on surnud ellajate kehhasid täis, kelle kallal karja kaupa koeri; ja mis weel hirmsam, on se, et kõik se koht ni hirmus täis raipe haiso, et kegi sedda teed ei woi käia. Kus sedda tobbe ia! likumas, seal on langenud ellajate kehhad ma peal, agga mitte mahhamaetud. Saksa assunikude jures murretsetakse kül selle eest, et langenud kehhad mulla alla sawad, agga ka siin on paljo holetust nähha. Petrofawobskisk. Kirriko sisseõnnistamisest.  Petrosawodski lm on umbes 4W wersta Peterburgist na ennam wasto Põhja, Onega järwe äres. Omma suruse põiest  põlle ta just härja pölweline, waid umbes ni kui meie Perno !in. Senna on nüüd neil aastail 1871 ja 1872 üks Ewangeliumi-Lutteruse  usso kirrik ehhitud, kelle kullu muist krono omma öilade peale wötnud ja muist jälle prii annetega üllesehhitud. Sedda uut pühha kodda, on kindral - superintendent Frommann Peterburgist, 5. Augustil pühhalikult Jummala  koeaks sisseönnistanud. Temma abbitised  olnud Soome koggoduse üllem öppetaja Ekwist ja sealt koggoduse öppetaja Bakmann. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Valmistamine. Saksawäggede  üllemad kommanderid Prantsuse maal walmistawad holega selle peale, neid kohhusid, mis Saksa rigi wallitsus ennese peale wötnud, kaks näddalat peale selle, kui wimane ossa söakullust maksetud, mis 5. Septembril peab tassa tehtud sama, taieste täitma ning Prantsuse maalt wälja minnema. Olla ka jubba kõik selle wasto walmis, et ni pea, kui Prantslaste  wimane kammalo tais, mis neil söakullo maksa, Saksamaal wastowöetud, Saksa söawäed,  Werduni linnast sawad wälja marsima ja kojo pole ruttama. Üllema kommandiril on agga tarwis kõik walmis hoida, et ni pea kui käsk tulleb, siis ka kohhe, nago wannal aeal Zsraeli rahwas Egiptusemaalt, wäljalähhäwad.  Rahwa piddo. Jggast Saksamaa nurgast ja soppist jooksewad sönnumed kokko, et iggal pool suur walmistamine ettewöetud rahwa piddo wasto, mis 2. Septembri! peab pühhitsetud ja petud sama. Magistradid ja linna wallitsused, kirriku kohtud, kolide kollegiumid  ja kauba maead ülle kõige Saksamaa, on köwwaste mahhateinud ja ettewötnud sedda päewa sure pühhandusega pühhitseda. 2. September  on siis ühhemeleliko ühhendamise läbbi,  nende suurde asjade mällestuse päewaks seatud, mis neil aastail 1870 ja 1871 on sündinud, kus Saksa riik nago ueste sündinud. Letpsilgist. Ulitse mässamine. Kui kussagil mässamised ulitsail ette tullewad, siis tehhakse sedda ennamiste ikka sellepärrast, et wargatel siis sedda tullusam näppusi wöera omma järrele wälja sircutada ja tasko toppida ja seddasamma on ka seal olnud. Warsi selle peale, kui karra ulitsal lahti läinud, olla söamehhed  appi karranud ja neid ilma sure waewata  ja söariistade prukimata jälle rahhule sundinud. Sellega olnud nüüd sille päewa aSsi tallitud ja mässamine löppetud. Et nüüd ennam sesuggust kärra ei saaks tullema, olla Leipsigi politsei üht kulutust ulitsate nurkade peale ülleslönud, ja seal rahwale trahwi seaduse  paragrahwi mele tulletanud, mis järrele tülliteggiad karristud sawad, agga se põlle suurt awwitanud; teise päewa õhtul olnud sesamma kärra jälle ulitsal, siis olla kaks kompagniid wägge wäljaläkkitud neid waigistama, kus agga assi ennam ni kergeste potte läinud, kui essimesel  õhtul; paljo sanud wantipiddi kinni wö'etud  ja lukku tahha pandud, omma töö palka otama. Italiamaalt. Röowlite peamees Mantsi. Jtaliamaa on, kulda seitungid könnelewad,  mõrtsukate ja röowlite polest kõige kuulsam, sest et neid seal kõige rohkem ja su^ 290