kümme korda näidanud, kuidas meie praegune kõrtsielu,  kellel mingisugust määra ei ole, meie rahwa täitsa hukka ja meie maa haisema ajab. Kõik paha, mis praegu meie rahwa seas leida on, juurdub suuremaks jauks meie kõlwatumas kõrtsi elus ja kui mitte pea abi selle mäda-muhu wasta ei leita, siis saab see mäda nii sügawasse meie elu sisse tungima, et ehk mitu põlwe ära kulub, enne kui jälle kõik kihwtijaud oma rahwa keha seest wälja jõuame arstida. Tallinnamaalt. Lihulast kirjutab meile üks tuttaw „ SMA""tWeja7 sealsest äLewiku Me - mentar koolist süure kiitusega ja kuidas selle kooli laste juures kaunis wili iga wanema silma paista, kes omad lapsed selle kooli hoole alla on annud. Kooli praegune koolmeister J. Pärn olla kaheksa aasta eest 13 lapsega alustanud, aga nüüd olla jo 46 last koolis, ehk küll wiimasel ajal ka muid laste õpetajaid sinna elama asunud. Aga mitte üksi rahwas  ei ole koolmeistriga rahul, waid ka kooli ülemad, mis sellest wälja paistab, et koolmeistrile Kroonu poolest  jo kahel korral 100 rubla kingituseks antüd. Meie rõõmustame omalt poolt wäga, et seesugust head tunnistust siin awaldada wõime, ja nimelt selle pärast, et kooliõpetaja J. Pärn rahwale oma mõnusa juttude läbi jo kaunis tuttaw ja armas on. Wähem tuttaw on ehk tema raamat: „ Mõistlik majapidaja ja laste kaswataja, üks nõuandmise raamat peremeestele, perenaistele  ja koolmeistritele." See raamat ei tohiks kellegil wanemal puududa. Kes seda raamatut loeb, tunneb ka kohe ära, missuguse kindla põhja peal J. Pärn omas õpetamises seisab ja ei pane imeks, et seesugusest seemnest kaunis wili wälja sigineb. Rakwerest. Sealt kirjutatakse meile: „Dalewip  ojas. a? omas kooli- MjaS AakWerxS koos. Seltsi endine president Bõösberg  olt seltsile kirja teel teada annud, et ta seltsi asjadest lahti ja enam seltsi juhataja ei saada olema. Seltsi praegune uus eestseisus on järgmine: President:  M. Koordt, kaupmees Haljakal; tema abiline J. Walter, maa omanik Sagadis. Kassameister: J. Laasberg, mölder Rakweres; tema abiline J. Stein, peremees Huljal. Kirjutaja: M. Lindenberg, koolmeister  Rakweres. Töiseks koolmeistriks walitseti J. Pellberg Tartust. Tulewane koosolek saab 22. Oktobril s. a. ära peetud." —l. Wõeralt maalt. Konstantinoopolist. Wenemaa saadik Konstantinoopolis,  würst Loban ow, on Türgimaa suurwesiirile  teada annud, et Wenelased mitte enne Adrianoopolist  ära ei saa minema, kui kõik Berliini lepingu punktid täidetud on, nimelt ka need, a mis Serbia ja Monteneegro kohta puutumad. Skutaris on Türgi soldatid mässamist teinud ja lähemad hulga kaupa „Albaania ühenduse" alla. Truuiks jäänud soldatite ja nende mässajate wahel on jo merine lahing olnud. Rnmäämamaalt. Rurnäünia parlament on 8. Oktobril sala istumises otsuseks teinud, et maa ennast Euroopa ühendatud tahtmise alla heidab ja Besaraabia  maa Wenelasele wälja saab andma. Saksamaalt. Kooburgis on 2. Oktobril (20. Septembril) peale lõunat kella 4 ajal Cdinburgi palleis Kuningliku Kõrguse Hertsog Edinburgi ja Nende Kõrge Abikaasa tütre ristimine olnud, kellele nimeks pandi Aleksandra Luise Olga Wiktooria. Kõrged waderid oliwad: Keiserlik Majesteet Wenemaa Keiser, Kuninglik Kõrgus Hertsog Cambridge, Kuninglik  Kõrgus Kreekamaa Kuningana ja muud. Kõrged waderid ei olnud mitte ise ristimise juures, wmd Nende asemel seisiwad Kooburgi Hertsog ja Hertsogina ja Keiserlik Suurwürst Aleksei Wenemaalt. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Mis sa arwad Pärt, mis on „wennalik armastus?" Kalja Pärt: Kui wanema wenna käes maja ja koht on, siis peab teda noorem wend orjama ja tema sulane olema. Nalja Mart: Aga kui noorem wend tõeks teeb, et poole koha õigus tema päralt on? Kalja Pärt: Ole wait, see ei ole kellegi wennalik  armastus, see on ainult wale waim, kes lahutab! Kirja wastused. 207, M. Ä, R -s. Teie aruannet „Kalewipoja Seltsi" miimasest  koosolekust saame lahidelt, nagu meie ruum kannab, tarwitama 268) M. L. N—s. Seda „awaliku kirja" ei ole wõimalik trükkida. , « 209) Ottilie Ä. K—s. Teie laul ajaks ~paapsttkesed lrig kangeste  turtsunia ja seda ei ole armas pealt waadata. Sellepärast palume  andeks, et Teie laulu oma teada jätame. 270 ja 271) J. J. A—s. Täname Ivaga. Mõlemad tahtjad kirjad oleme kätte saanud. 272) J. P. L—s. Olge terwe nende sõnumctc eest. 273) P. A. H -st. Saame Teie nöuu oma põllutöö lisalehes töistele ka teada andma. 274) H. F. K—s. Saame lühidclt tarwitama. 275) J. P. W—s. Wäga mõnus! Olge südamest tänatud ja tehke nõnda edasi. Saame pea trükkima. 276) J. M. ja t. K—s. Täname wäga nende awalduste eest! 277) M. L. R—s. Teie wastust H. töise kirja peale saame osalt trükkima. 273) A. R. T—s. Olge terwe selle sõnume eest! 279) J. J. S.-K—s. Saame ehk tarwitama. 280) —a — L—s. Teie sõnum on meid wäga rõõmustanud. 281 l—s. Isa Luthcruse sõnad, mis meile saatnud olete, on meile suureks troostiks olnud. Töine kiri koolidest on liig soolane, et meie teda üleüldse ainult tükati tarwitada wöime. 282) K. J T—l. Oleme, nagu näete, lühidclt tarwitanud. 283) A. J. H. P—s. Oleme Teie sõnumcte eest tänulikud. Mõtelge nüüd sagedamine meie peale. 284) —p. W—s. Wäga wähe nime all, ei wõi tarwitada. 285) Th. W. P s. Teie asjalikult kirjutatud awaliku kirja eest „Tartu Eesti Seitungi" toimetajale meie oma ust lukku ei wõi panna. 280) H. L. T- s. Olge terwe. Saame osalt tarwitama. Zensuri poolest lubatud. Riias, sell S. Oktobril 1873. Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. Seeläbi anname teada, et meie wcerand aasta peale mitte tellimisi wasta ei wöta, waid üksi aasta ja poole aasta peale. „Sakala" maksab 1. Juulist künni aasta lõpetuseni (tänawu 32 nnmmert) postirahaga 1 rubla 75 kop. ja ilma postirahata 1 rubla 50 kop. Et töiselt iga päew meie juures „Sakala Kalendrit" otsimas käiakse, anname teada, et „Sakala" wäljaandjal selle kalendriga mingisugust tegemist ei ole. Sakala Toimeadus. Helme kogukonna kohtu poolt antakse seega teada, et siit walla Januna maja pärisomanik  Matt Kirsipuu ära on surnud ja kutsutakse seepärast kõiki, kellel kadund Matt Kirsipuu käest nõudmist ehk temale maksmist peaks olema, alltähendatud päewast kuue kuu aja sees, see on kõige hiljem 7. Aprillini 187Ä, seia Kogukonna kohtu ette oma nõudmist  ülesandma ehk mõlgasi ära maksma, wastalikul korral wõlanõudjaid enam kuulda ei wõeta, aga wõlglased kui wõera oma salgajad,  seadusliku trahmi alla langemad. Helmes, sel 7. Oktobril 1878. (.V 878). Keisreliku VI. Tartu kihelkonna kohtu palumise peale 12. Augustist s. a. .V 2828 saab sellest Kreiskohtust selleläbi teada antud, et need Rauge kihelkonnas, Tartu-Wõru kreisis, Wana Roosa mõisa all, seiemaani Aleksander Kasimir Obrami päralt olema krunttttkid Alska, Orando ja Sewelli, kokku 75 taalrit, ja meel proua Katarina Obrami, sünd. Michelson, päralt olewad krunttükid, Suurepeeter 1., Suurepeeter 11. ja Jenese, kokku 74 taalrit 44 krossi, 12. Oktobril s. a. kella 11 aegu ennelõunat awalikult müütud saamad ja et ülempakkumine 18. Oktobril sellelsamal päewa ajal saab ärapeetud saama. Lähemat teadmist wõib igaüks Tartu Kreiskohtu juures 1. Oktobrist saadik s. a. saada. Tartu Kreiskohus, sell 28. Augustil 1878. MM" Üks õpipois "WG kes kingisepa ja sadulsepa tööd tahab õppida, leiab kohta Saare mõisas, Tarwastu kihelkonnas,  kingisepa meistri Juhan Neitsoni (iii) 3 (.V 1080.) (IL3) Assessor E. Stern. Sekretäri eest: Krenkel. juures. i Wiru Eesti „Ka!eNpojll"Seltsl lähem kokkutulek on Rakweres 22. Oktobril  s. a. kella 2 ajal pärast lõunat. Kõnest peetakse mitmest asjast. Koosolekust  wõiwad osa mõtta: peale seltsi liigete ka seltsi koolilaste wanemad ja need, kes tõdelikult seltsi liikmeks soowiwad  heita. Eestseisus, i Sürgawere mõisas on turbalõikaja koht Jiiripäewast 1879 saada, 10 wakamaad põldu, 10 wakamaad heinamaad ja 10 wakamaad karjasmaad. Lähemat teadust annab Sürgawere  mõisa walitsns. 2 Tartus. Annan oma auustatud tuimatele liunas ja maal teada, et Koolitare uulitsas 10 poe olen asutanud, kus kõiki head kaupa luban pidada ja wõimalikult  odawa hinna eest müüa. Linu kui wilja ostan, nii kui ennegi, Luunja parwel kui ka poe juures. (ii 3) J. Kuus. 2 Annan oma sõpradele teada, et need kelmistükid, mis minu pois Anton  Laur on teinud, mitte minu tahtmise  järele ei ole tehtud ja et ma teda olen ära ajanud. Weike-Maarjas. Jüri Luriek. i Kuulutused. (Politsei lubaga.) Minu trükikojas on mäljatulnud: A Kesti-rahwa s iliavdi Kalender ehk K Täht' raamat U 18 aasta peale. K .Hind poogitud 8 k., pookimata odawam. N J. Feldt. U H) Mihkelsoni enekeele Aabitsaraamat, jjj Eesti rahwale kirjutatud, on neljat korda trükitud ning teda müakse: Riias waimuliku seminari inspektori herra P. Mihkelsoni juures ja Pärnus: kooliõpetaja  herra A. Hanson'i juures. (110) Hind 22 kop. lidb. 2 Plewna! 'WW Schnakenburgi juures Tartus on järgmised uued raamatud tema kuluga trükitud  ja igas raamatu poes saada: Wöitlmised Penina linna ümber ja Plewna ära wõtmwe. Kirja pannud M. J. Eisen. 2 kaardi ja 6 pildiga. 78 lehekülge. Hind 40 kop. (Pool osa sissetulekust saab Eesti Kirjameeste Seltsi heaks) Liiw, esimene heinamaa tegija, ehk õpetus, knida kõige alama soodest kõige paremat heinamaad teha. (170) Hind 12 kop. i - Läbi ktapri puhastatud häid kulwi linaseemneid müüb Wiliandis J. W. Werucke. (105) i Kaupmees Reinbach Tuhalanes annab teada, et tema juures head kiili lim-seemet rohkeste saada on. Saksakeele õppimise raamat Eesti koolidele. Meie kuluga on wälja tulnud ja meie juures  saada: Saksakeele (sesti kooli lastele. 11. kooli aasta. Wälja annud A Grenzftein. 138 lehekülge. Poogitud 50 kopikat. Schuakeuburgi raamatutrükk (174) Tartus. 2 Wiliandi linnas, Tartu uulitsas, Mõtuse poe wasta, tahad lukusepa meister Wira oma uut kiwi maja, kus Wene pood sees, ära müüa. 1 Kuuse ehk kase puid ostab pagari meister Kelch Wili andis. 2 Ciner unbekannten freundlichen Haud, welche am Grabe unserer lieben Mutter in Hallist wiederholt in zartsinniger Weise thätig  gewesen, sageu Dank J. und AK. i Baltimaa raudtee sõidud. Hakkasiwad 7. Septembrist s. a. järelseiswalt käima: Narmast Peeterburgi liuna: Kella 1 ajal 55 minutit ööse; k. 4 ajal 37 min. hommiku, ja k. 4 ajal 22 min. peale lõunat. Tallinnast Peeterburgi ja Narma: Kella 9 ajal 37 min. hommiku ja k. 9 ajal 57 min. õhtu. Tartust Tallinna: Kella 1 ajal 20 minutit peale lõunat. Tallinnast Tartu: Kella 9 ajal 37 minutit hommiku. Tartust Peeterburgi: Kella 8 ajal 25 minutit õhtu. Baltiskast Peeterburgi: Kella 4 ajal 49 minutit peale lõunat.