maksma» Ohwitserid kaebawad jälle, et nende wäggede jures middagit seadust ei olle, ja söamehhed ennam ei tahhasönna kuulda. Nenda  tulleb üks pahha teise körwa. Pansist tullewad jälle sönnumed, et neil ühhest ja teisest suur pudus, käes olla; lihha ja mis senna körwa tarwis, kui soja leent HM sada, sedda ei pea ennam kellegi rahha eest osta sama ja yenda sammsti. olla iggast asjast suur pudus, mis labbi rahwa ello wäggq  Mbi ja waene olla, mis ka jo issiennesest mõista, sest et wäljast ennast middagi sisse ei peäse, ja se hädda lähhäb iggapäwaga ikka suremaks» ItMramsaU. Kulda Türmist teada antakse,  olla Jtalia rigi wallitsus, ilma, et kegi ta käest sedda õlleks nõudnud, tunnistanud, et temma sedda nöu, Nitsa Mkonda, Prantsuse  küljest jälle ärrakiskuda, tühja jätnud, egga selle peale ennam ei mõtle.  Kalabrinist  tullewad need kurwad sönnumed, et seal hiljoti wägga suur mawärrisemine olnud, mis wägga suurt kahjo teinud. Need kohhad Mangoni, Brati, Belano ja Longobukko pealyad  koggoniste ärrarikkutud ollema. Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Perno tulnud 12. Oktobril, hommiko. Tou rsist kirjutakse, et Britti rigiwallitsus Berlinis söariistade rahho ja ülleüldse rahhs polest mõnda nõu andnud ja lotus olla seal, et möllemad põled sedda sawad wastowötma. Bourbaki olla põhja sõawäggede üllemat kamandut  ennese peale wötnud ja Batsainet tahhetakse ammetist lahti tehha Perno tulnud 13, Oktobril, hommiko. Tou rsist. Rigiwallitsus on walmis Britti kabineti nõuandmist wastowötmas. Thiers saab missist, peale selle, kui Prantsuse hädda wallitsusegä ParisiS asja läbbi räkinud, krahw Bismarki juttule aninnema. Perno tulnud 13. Oktobril, õhto. KambrielS  Worai jures ärrawöidetud. Garibaldi peakorteris tullewad sönnumed seaduse rikkumisest  — asjad ei pea suggugi korras ollema.  Shlettstadt on ennast eila Sakslaste kätte ärraandnutz; kus 2400 West wangi ja l2O suurt-tükki ärrawoetud. Brüsselist, 22. Oktobril. Londoni sönnumite  järrele on krahw Bismark ühhelt M marshal Batsaine ning kindral Trochu teiselt poolt, enneste wahhel rahho teggemise aöjö läbbirakmud ja ollid omma kaubateggemlsegü jubba ni kaugele sanud, et protokol piddand allakirjutud sama. Krahw Bismark nõudnud w imaks weet saksa wäggede fissemarsimist Parist,  selle eestseismiseks, et se ka täidetud saab, mis nad läbbi räkinud. Hehha ei olla julgenud  kindral Trochu lubbada ja nenda jänud protokol allakirjutamata. Londonist lissatakse  wee! jure, et keiserina selle programmiga mis Batsaine teinud, rahhul olla jo wist pea Wersaille saab minnema. Berlinist, 26. Oktobril- Tänna hakkawad Thisrs ja Bismark kaupa teggema; kas sawad kokko leppima, kes sedda ette teab. Perno tulnud 15. Oktobril, öhto kells 9, 5 minuti. Wersailles neljapäwa lõuna. Batsaine on tänna hommiko Mets linna ärra jä issiennast 150 tuhhande mehhega wangi andnud! kellest 20 tuhhat hawatud ja haiget olla. Pärrast lönnat sawad söamehhed omma  soariistad mahha pannema. Tänno sure Zummalale. Willem. Perno tulnud, 16. Oktobril, öhto. Awwalikud  sönnumed. Mets linna ärraandmise protoko! on neljapäwa öhto Wersailles allakirjutud.  Wangide arro on 173 tuhhat meest, kolm Marshalli ja peale kue tuhhande ohwitseri.  Kauba hinnad. v-linno, perkpund 44 rublas Hoows-v-linno, perkpund ...49 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad 10 „ Nissud, setwert 10 „ Rukkid, kui head........ 7H „ Odrad, kui nendasamma.... .... 6 „ Kaerad... 4 „ Hea wöi maksab leisik „ Kartuhwlid üks wak 70 kopp. Punnane sool 840 „ Walge sool 7 rubla. Heringad makswad püt 15 „ Räimed makswad 11 „ Kiwwi süed püt. 120 kopp. Raua leisik maksab 90 „ Tubbaka leisik maksab 180 „ 335