kelle kroni wanna keiser Willem nüüd nago peale panneb, ei sa wärrisema. Sure auustusega  on wanna Saksa keiser Winis wastowöetud  ja terretud. Üks sesuggune lahkus on tunnistuseks, et kõik asjad nende möllemate rikide wahhel head ja kido wäärt, kus middagi musta egga külmust wahhel põlle, mis nende römu wöiks rikkuda. Baierimaalt. Paawsti kirre. Münhenist  kirjutakse 9. Oktobril, et seal 8. Oktobril  õhtul üks seltskond ausaid mehhi koos olnud, kus neil paawsti kirja ülle, Saksa keisre kätte, kaunis süggawat läbbiräkimist olnud ja seal olla nad sedda otsust andnud, et wanna paawsti kirri otsast otsani muud pulle, kui igga Sakslase usso priuse laemdus ja wanna körgeste auustud Saksa keisre teotus. Nemmad  raiuwad kõik selle wasto, ja pannewad immeks kuida wanna paawst on julgenud nenda kirjutada ja tännawad wägga süddamest wanna  Saksa keisert, et ta sedda ni täielikult ja mehhiselt olla wastanud. Austriamaalt. Wastastiko termise j õgid. Oktobri kuu 9. päewal on keiser Prants Zosep lõuna söma aeal alla ma l seisawat  terwise jogi könnet piddanud: ..Peale selle, et minno süddamelik sowimine, minno armast sõbra ja wenda weel selle mailma näituse aeal, Wini linnas römulikult terretada, on täide läinud, tõstan minna rõõmsa süddame ja kõige pallawama tännuga omma kl asi ülles ja joon meie armsa wöera terwiseks! Suur Majcstät Saksa keiser ja Preisimaa kunningas, ellago kõrgest!" Keiser Willem on allamal seisawa sõnnadega wastanud: ..Lubbage mulle auustud suur Majestät, et minna praego kuuldud süddameliko  ja söbraliko tänno omma süddame pealt wälja puistan. Selle tänno külge lissan minna selle lahke ja söbraliko wastowötmise eest, mis minno abbikasa keiserina ja minno lapsed siin maitsnud, minno süddameliko tänno.  Se on minnul ühheks issiärralikuks römuks,  et minna sedda söbraliko wöeraks tullemist,  mis Teie suur Majestät, Wenne sure Majestäti keisriga mödaläinud aastal ühhes Berlini tulla waewaks wötsite, weel selle sure mailma näituse aeal, ollen woinud ka wasto tehha. Need siis meie wahhel sõbralikud wastastiko  läbbiräkimised, mis ma siin nüüd jälle täielikult ollen leidnud, kõik nenda ollewad, on ühheks kindlaks tunnistuseks, kindla Eüropa  rahho polest ja meie rahwa kossumiseks. Ma joon Teie sure Majestäti Austria keisre ja Ungari kunninga, mo sure kõrgest auustud sõbra ja wenna terwiseks! Kirjade wahhetusest. Wanna pühha issa Pius IX. Olli hiljuti wanna Keisre Willcmale kirja kirjutanud, kus just suhkrutuid  sönno sees polnud, mis peale wanna keiser  üht wastus kirja kõige pitkemas kannatuses  ja pitkas meles kirjutanud. Need mollemad  kirjad olla Austria rahwa süddamid mit- mesugguse immeks pannemisega täitnud, kellest  ka kõik seitungid römuga könnelewad ja sedda wägga heaks kiitwad, kuida keiser Willem  omma wastus kirja kirjutanud; ta on seal sönno öölnud, mis ei milgi kombel lasse ennast ei ühhele egga teisele poole käända ja wanna paawsti kirjast jälle selgeste nähha, kui wägga ta iggatseb, käest ärrakaddunud ilmaliko  wallitsust, jälle taggasi sada, mis agga teised wallitsejad kõik tale ennam ei sowi. Hispaniamaalt. Taplusest. Oktobri kuu 7. päewal on Prades Karlistlaste ja rigiwallitsuse  meeste wahhel üks wägga werrine ja kibbe taplus olnud. Karlistlasi olnud 2500 meest Tristani juhhatuse al ja rigiwallitsuse mehhi mitte rohkem kui 450 meest. Essimene pataljoni wallitseja sattunud wangi ja teine sanud surma; 150 meest ja üks suur-tük langenud  Karlistlaste kätte, kelle poolt ka 200 meest, muist surnud muist hawatud, wahhemaks  janud. Pater Wliks olla ka langenud ja üks teine, nimmega Kabetstlla Keskos hawatud  sanud. Ammetlik seitung ütleb, et Karliftlasi seal tapluses 3000 jalla- ja 300 ratsameest olnud. Põhja Amerikamaalt. Hirmus ots. Liig julgus ei olle ial hea, üks, kaks ehk kolm kord lähhäb õnneks agga neljandamal korral woid kaela murda. Se olnud 25. Septembril,  et Jowa linnas üks tulelaewa perremees, nimmega Bailei nimmetud päewa parrast lõuna peale olli kulutanud, et ta omma tulelaewaga 354