130 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 9. Aprilil 1874. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm Kõige üllema KeiSre poolt kiunitud Tallinna kauba pank ja temma abbipank Pernns. Põhjus kaptal rubla. Meie tallitus ja töö on issiärranis ni paljo kui wöimalik rahha ja wekslite asjo toimetada ja nimmelt: 1) Jggasuggu krono pabberid, aksisid, wöllakirjasid ja muid hinnawärilesi pabberid müa ja osta. 2) Rahha laeno peale anda ja nimmelt rahhapabberite ja kandade wasto, mis pandiks antakse. 3) Wekslite ostmine ja nutmine ehk ka wäljamaksmine. 4) Rahhade ja rahha pabberite üllalhoidmine ja wallitsemine, mis, olgo et igga innimene issi, ehk kohtud, kinnitub seltsid ehk awwalikud allustused ja kassad meie kätte hoida andwad ja wastad pank kõige omma warraga selle eest, et ei tulli egga marga näppud andjatele kahjo ei sa teggema. 5) Eddasi käidama rehnungi peale rahha wastowötta, mis eest 4 protsenti maksetakse. 6) Wöttab pank nimmetud ja nimmetamata aea peale rahhasid wasto ja maksetakse intressisid ni paljo kui aeg wälja kannad. Need tunniskirjad, mis pank sissemaksetnd rahhade peale annab,  woiwad igga summa peale, mis ülle 100 rubla, sissemaksja nimme peale ehk ilma nimmeta  antud sada ja kõik kohtud, awwalikud allustused ja kassad woiwad neid, ka kaptali põhjuseks  prukida. Panga tähtede wasto sissemaksetud rahhade intressid on eest otsa nenda kinnitud: Panga tähhe eest Int. aastas prots., se on 1 kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. k aastas prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest I,it. 0 aastas oo prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. v kouponsidega ja iggal aeal prii seisaw 6 ku üllesütlemisega 5 protsenti  aastas. (Pangatäht I it. Cl, mis ühbe aasta ehk pikkema aea peale antud, kannab G protsenti aastas.) Meie tähhendame sia jure, et üllemal nimmetud panga tähhed, prii meestele issiärranis wägga hästi seiso kaptaliks kölbawad, sest et nende jures ialgi kahjo karta põlle ja pank ennesele kohhuseks  teinud, sedda kaptali, mis peale se täht antud, täieste wäljamaksa. Lähhäb üks sesuggune tunniskirri  kaddunuks, ehk põlled se ärra, ehk et ta perremees, olgo mis taht wisil temma st peaks ilma jäema, kui se agga temma nimme peale kirjutud, ei sada kaptali egga intressidele kahjo, waid se saab La sowimise peale kue ku aea jürrele surmatud ehk kirjast mahha kustutud ja pank annab temmale selle assemele jälle ue tunniskirja sellesamma summa peale, mis peale teine olli kirjutud. On kellegil Peterburgi, Moskwa Niga, ja mönne mu suremasse kohta Wennerikis ehk Wöeralmaal  rahha maksa, siis maksko sedda sia sisse ja meie anname kirja ja se rahha saab seal wäljamaksetud.  Otse nendasamma maksame meie ka konponsid, nihästi omma- kui wäljama krono ja raudteede laeno pabberite ning ka pantpriwide eest, enne kui nende aeg täis sanud, wälja. Tallinna kanba pank. üht tublit perre-emmandad, nen- ÄWv dasammoti ka üht head toa-tüdrukut  ning kögi-tüdrukut tarwitakse; kuhhu? Sedda teadust annab H. D. Schmidti kuntori niaeas Conradi emmand. s Üht ussinat ja tublit noort meest tarwitakse mitmesugguse maea tööde Lallitusele. Lähhemat teadust antakse selle polest Peruus Bormi trükkimaeas. weske allune kõrts ja nendasammoti ka mõisa õllepruumise wabrik on kue künni kahheteistkümne  aasta peale wälja rentida. Lähhemat  teadust selle ülle annab mõisa wallitsus. Z HHks kubja ammetiga tuttam mees wöib kohta Räma mõisas. » Suri warskid Nordlandi Sloheringaid müüb Pernus C Kreischmann. 2 Vallo kohhad sawad wäljarenditud Räma möi- Z Wägga häid puhtaks klappertud külli linna seemnid, müüb oddawalt Pernus W. L. Sternberg. 2