wates se töötud maa, mis piima ja met jookseb.  Assi on warsi selge, kust se tulleb, et nad ni summas senna lähwad ja sealt ni suurt onne otawad. Üks mõisnik olla seal, se on Orenburgi lähhedal, üht tükki seiso maad ostnud  ja annab teada, et temma innimesi tarwitab,  umbes 10 tuhhat meest, ja se kulutus olla sedda rahwast ni lendo aeanud; lodab seal õnnelikumalt ellada woiwad, kui mannas kohtas;  agga nad olla sedda manna sönna unnustanud,  mis ütleb: ..Werewal kimmil ei olle sammalt, egga likuwa rahwal kaptali," mis ka ossast üsna tossi, maid ta arwab ennast nüüd omma töötud maale samad, nago israeli rahwas  Kanaanimale. Jenisfeiskift. Kõige kõrgemalt antud  maniwest. Suur Majestät on 28. Oktobril  1866 kõige kõrgemalt antud maniwesti läbbi, Siberimaale sadetud naesterahwate, kes makso maksjate okladist» sedda lubba andnud, sealt, kui endid seal wiis aastat ausaste üllal piddanud, kojo taggasi tulla. Wallitfew senati  kohhus on 2. Junil 1872, ühhe kirja läbbi sedda maniwesti lähhemalt, sepärrast ärraselletanud,  et mitte eksitust ei saaks tullema ja se, mis maniwestis ööldud, walsilt ja wöereti  ei saaks ärramöistetud ja mötteldud. Maniwestis  ööldakse: ..neile antakse sedda õigust, Wennemaale taggasi tulla, kes mitte wähhem wiis aastat, parrast sedda aega, kus nemmad makso maksjate kilda ülleskirjutud, ja kes seal laitmata ellanud ning ommad maksud ausaste ärramaksnud." Et nüüd naesterahwas mitte sepärrast ei sa ülleskirjutud, et nende käest maksusid nõuda, waid agga sepärrast, et teada, kui paljo neid on, sest tulli siis se küssimine: ..Kas ses maniwestis nimmetud priiks laskmine  ka neisse putub, woi mitte. Wallitsewa senati kohto polest antud kirri, teeb nüüd asja selgeks ja ütleb et ..laitmata ello ja auus üllespiddamine"  küllalt olla, mis neid selle armo kulutuse ossaliseks teeb ja neid nende wangi pölwest lahti peästab. - Nenda tilguwad meie sure ja armolise Keisre Herra ja rigi Zssa jäljed iggal pool armo, nõuab agga köwwaSte  ja wibimata omma rigi laste ja üllamate  käest sönnakuulmist ja auusat ello. Shadrinskist. Tullekahjust. Kuida Peterburgi wenne seitung könneleb, on seal linnas 4. Junil suur tullekahjo olnud, peale kahhe saea maea sanud tulle roaks; tulli olla neljast kohhast hakkanud ja teinud siis kõik, mis eest leidnud, tuhha unnikuks, egga põlle ka neile tallo maeadele, mis linna ümber olnud, armo andnud. Õnnetumaks on linnas se kölla wälja tulnud ja rahwa kes kes likuma hakkanud, et lin pöllema pandud ja se olla rahwast irnmewäärt  wihhale ärritanud; 15 innimest olla politsei  kinni tabbanud, kedda tulle pannijaiks arwatud. Rahwa wihha läbbi olla weike mässamine tõusnud ja seal mässamises üks mees surma ja mönned hawatud sanud. Kubberneri herra olla senna läinud tülli asjo õiendama ja rahwast rahhule ja korrapärralise ollemise sisse seädma. Wologdast. Kui suurt pahha murdujat  lomad teinud. Kui metsa lomad omma tahtmise järrele ellada ja siggineda samad,  siis ei olle ka ellaja karjadel rahho, maid peawad nende hammaste al, omma tolli andma.  Seal kubbermangus, Totma maakonnas,  on need murdajad wöerad 1870 ja 71 aastade sees 601 hobbust, 1404 lehma ja 3104 pissukest loma, mis ühtekokko 43,680 rubla wäärt arwatakse, mahha murdnud. Et se kahjo, mis need pahhad lomad teinud, liig sureks läinud, sepärrast on maakonna wannemad  selle ülle nõu piddanud, kuida sedda keelda,  et need pahhad lomad eddespiddi mitte ennam ni suurt kahjo ei saaks tehha ja on nende pea peale hinda pannud ja nimmelt nenda: kes karro tappab saab 5 rubla, hundi eest 3 rubla ja karro woi hundi poea eest 11/2 rubla selle peale ei olle aastal 1872 mitte wähhem, kui 76 karru ja 20 hunti ärratappetud.  Et agga sest suurt kasso põlle, kui se seadus ühhes maakonnas üksi prügiks on, sest et teistest maakonnadest need kutsmata wöerad  wöiwad sisse tulla ja lubba küssimata lomi mahha murda, sepärrast on nemmad sealt maakonnade  wannemaid pallunud, ka ommalt poolt tehha, et nende murdajate arru wähhendud saaks. Sedda palwet on lahkeste wastowöetud  ja täita lubbatud. Selle peale on nüüd kubbermango wallitsus üllss andnud, kui paljo 207