koor Preisi rigi laulo mänginud. Wale selle, kui suur Majestät söameeste eest olla ratsa möda sõitnud, janud ta keskpaika riddas seisma wäggede ette seisma, seal Saksamaa sadikut, prints Reuss'i ennese jure kutsunud ja issi kommandirinud ..tõstke püssi" ja kolmekordne hurraa Saksa keisre auuks. Ülleü ld se mäe te n ist ufe seäd use järrele peawad, kuida Moskwa seitung sest könneleb,  korralikult igga aasta I. Nowembrist künni 15. Detsembri kuu päewani, tenistusse astuma noorte meeste wastowötmine ollema ja nimmelt se aasta jubba eösimest korda. Wastowoetud nored mehhed peawad künni Detsembri  kuu löppetuseni waggede jure, kuhhu neid tenistusse pannakse, minnema ja 1. Januariga  hakkab nende tenistus. Nende õppimise  aeg jalla ja hobbuse wäe peal turib wiis kuud, mis sellega lõppeb, kui laagrisse lähhäwad;  nenda et nored wäetenistusse astunud mehhed, siis kõigist riddas seiswaist öppimiStest,  manöweritest ja teistest eksersirimistest ossa wöiwad wötta. Rahha otsib rahha. Wimasel wöidude  losimise jures on Moskwa jodawa wina kaupleja P. Smirnow ni õnnelik olnud äO,OOO rubla wöita ja se olla sel õnnelikul mehhel jubba kolmas loom mäele weddada. Essimesel  korral, aastal 1867 olla ta 75,000 rubla, aastal 1871 jälle 8,000 rubla ja nüüd 40,000 rubla wöitnud; se on siis ühte kokko 123,000 rubla. Jah! kõik ei olle ni õnnelikud; paljo otawad ja lodawad, et ka nende noot peaks hakkama, agga ikka tulleb ta tühjalt mäele, ja jätkab suu wet tilkuma. Wologdast. Kui paljo murdjad metsellajad  seal mödaläinud aastal lomi ärramurdnud,  on üsna pöllastamise wäärt. Peterburgi kauba seitung teab sest asjast juttustada ja ütleb et metsa lomad seal 5000 hobbust, 9000 lehma ja peale 35,000 weikest ellajat ärramurdnud;  kõik kahjo, mis metsa lomad teinud,  arwatakse 382,000 rubla wäärt ollewad. Immeks pannemise wäärt on, et seadlased küttiv,  murdjaid mets ellajaid nenda omma tahtmist  tehha lubbawad ning selle maakonna rahwale  kahj-o tehha lassewad. TihwliA. Ilmadest. Tihwlise lin on tagga Musta merd wasto Türgi raja, üsna soja maa sees ja ommetige kirjutakse sealt, et neil paasto aea hakkatuses pärris talli ilmad kelle sarnast kõige wannemad innimesed ei mälleta  seal näinud ollewad; igga päew olla rängaste  lund mahha saddanud, nsnda et sanid mis rohkem kümme aastad pessast põlle wälja. sanud, nüüd wälja todud. Ka linna ümber ja seal lähhedal, kus muido ial põlle lund olnud, sõidetakse nüüd sanidega. Kaukasusest. Maa wärrisemisest. Kuida sealt kirjutakse, on 13. ja 14. Webruaril  Boroshomis kolm korda maa wärrisemist  tuntud, mis agga issiennesest watjud ei olle olnud. Keskmine, mis neist ösel kello werand  kaksteistkümmend olnud, on kõige kangem olnud, seal olla tolid ja muud kerged asjad assemelt ärranihkunud; igga korra wahhet olnud  umbes pool tundi. Wöeralt maalt. Italiamaalt. 25 aasta Jubeli paew. Kunningas Wiktor Emanuel, on 11. Märtsil, omma 25 aastast aujärje peale samise päewa pühhitsenud, kus temma truid allamad, armastusest temma wasto, temmale õnne sowimise kirjast läkkitanud ja nendega omma tru allamaliko armastust üllestunnistanud.  Üht kirja tahhame siin luggeda anda ja se on nenda: ..Suur Majestät! 25 aastat on sest sadik möda läinud, kui Teie, suur Majestät, selle aujärje peale astusite, mis Teie suur kõrgest auustud issa, priitahtlikult mahha jättis, peale selle, kui temma asjata lahhingis  surma otsis. Ta jättis Teile kui pärranduseks,  üht auuwäärt õnnetust heaks tehha ja suri asjo täita. Teie wötsite sedda pärrandust  selle kindla ettewotmisega wasto, sedda, mis pahha, jälle heaks tehha; se olli üks tõotus, mis Teie 11. Märtsil 1849, omma täita wötsite ja sedda ollete Teie ka täitnud. Teie ollete omma wallitsuse aeal üht teed käinud,  mis olli waewaline ja raske; agga wärrisemata  ja kindlas uskus ning ettewötmises, ei kellegi ahwaldamisest egga wasto seismisest 111