Berliini magistrat on otsuseks teinud, tutwa maalija Anton Wernerist Kongressi sell silmapilgul ülesmaalida, kus tema liikmed oma otsust alla kirjutawad. Selle pildi maalimise eest on 60,909 markka palgaks kinnitatud, ja saada tema seisukoht raekojas olema. Kui kongressi peal sellest uõuuvidamine oli, et aaria uuerngiga ühenNMld saaks, seal rääkisiwad Lord Beaconssield ja Andrassy selle nõuu wasta. Nüüd aga andsiwad Wenemaasaadikud  teada, et nad kongressi saalist wälja saaksiwad  minezna, kui kongress Wene tahtnnst Bulgaaria maa kohta ei teeks ja seda riiki nii ära ei seadaks, et ta edeneda wöiks. Seal tunnistas ennast grahw Andrassi  enne Wene nöuuga ühte heitwat, mis peale ka Beaconssield sunnitud oli, järele andma, sest et ta üksi wasta ei wõinud panna. Kõik riigid oliwad selle poolest ühes nõuus, et Au oma alla pidada wvtma. Üksi Türgi saadikud paniwad, nagu ikka, wasta, ennast sellega wabandades, et neil oma walitsuse käest selle kohta ettemäära ei olla. Selle peale wastas Bismark terawaste, et neile jo liig sagedaste oina walitsuse ettemäür olla puudunud. Nemad peatsid kongressi wasta tänulikud olema, kes neile terwe maakonua tagasi annud, mis nad sugugi ei ole lootnud. Wiimased sõnumed Berliitn kongreHsM on KonstantinöõMU^ merd "silDitänud. Türgi ministrid peawad üht konwerentsi töise järele, kellest ka Osman Pashaa osa wõtab. Konstantinoopolis on jutt kõwa, et Türklane ennema uueste sõda hakkab pidama, kui heaga kongressi otsuse järele tegema  ja maid ära andma, mis mitte Wene sõawäed  ära ei ole wõtnud. Poolamaalt. Pooseni maal on Kaalishis katoliiksased  Juutide ja Lutheruseusuliste wasta mässamist teinud, kus palju.poodisi ära lõhuti, aknad katki pilluti ja palju inimesi haawati. Palju inimesi on mangi wõetud, nende seas ka palju kirikherrasi, kellest 200 (nende seas 10 kirikherrat) jälle lahti on lastud. Palju sõawäge on sinna kokku kutsutud, sest et uut mässamist kardetakse tulewat. Kahju, mis mässajad on teinud, arwatakse 200,000 rubla peale. Prantsusemaalt. Pariisis on 20. Juunil suur sõawäe paraade olnud, kellest 35,000 sõameest osa wõtnud. Tähtjamad wõerad, kes siin ligi oliwad, on järgmised: Persia shahh, Hertsog Aofta, Taanimaa prints, kuningana Jsabella, Portogallia kuningas ja mitmed muud. Säng Shärmängis, kus kuulus'Thiers ära suri, on komitee kokku astunud, kes tema auuks sinna ühe mälestuse samba saab asutama. Persia shahh ei saada Pariisist mitte enam Londoni minema, maid Pariisist otse Wenemaa kaudu, kuhu ta natukeseks ajaks meel mõerusele jääda, koju tagasi minema. Roomast. Roomas on wabameeleline parlamendi liige kindral Grissini surnud, aga preestrid ei ole teda mitte maha läinud matma. Selle üle on terme Rooma linn täis wiha, ning surnud kindrali on suure sõawägede ja linnakodanikud? saatusel müga'auusaste ilma kirikuta maha maetud. Kus kaks ehk kolm Jumala  nimel kooõ on, seal on Tema kesk nende seas. Dshaapanimaalt. Ka Dshaapanimaal ou omad „sozial-demokraatlased". Mai kuus' on seal Dshaapani  seestpidiste asjade toimetaja minister palleisse minnes tee peal. ara ta.petud. Mõrtsukad on enne hobused ja kutsari ära tapnud ja siis ministri. Siis on nad ise palleisse läinud ja ennast ülesannud. Põhjuseks olewat nad oma'kurja tööle nimetanud, et minister liig waljuste olla walitsenud. Mehhiko maalt. Mehhiko seaduslikult mal itsetud president Parfirio Diaz on nüüd ka Ühendatud riikide malitsuse poolest õigeks tunnistatud ning sellega armatakse, et Mehhikomaale paremad rahuajad saamad tulema, sest mässaja Lerdo lootis seiemaale ikka Ühendatud  riikide abi peale. Wõera riikidega seisab Mehhiko  igal pool heas iõbruses, ning ta mõtab nii heaste Pariisi, maailma näitusest osa, kuidas oma saadiku Pariisi posti-kongressi peale saatis. Ka on Mehhiko tühja maa jagudes jälle uusi kulla-maid ülesse leitud, ning sinna loodetakse palju sisserändajaid tulewat. On aga kuld ära otsitud, siis jääb suur jagu otsijaid põldu harima, nagu Kalifornias on nähtud. Sellepärast loodab omale Mehhiko jälle suurt inimeste hulga siginemist ja uue maade harimist, nagu haritud maade laiendamist tulewat. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Pärt: Kuule Mart, ma paluksin küll, et sa minule n'üüd „teie" hakkaksid ütlema. Nalja Mart: Tohoo, mikspärast siis nõnda. Kalja Pärt: See on nüüd pruuk meie maal. Nalja Mart: Aga Teie ütlete jo minule ikka meel kui minuga räägite? Kalja Pärt: Jah maata, minuga on oopis töine lugu, kui sinuga. Mina olen maimust sündinud,  minul on palju maimu ja kui sa minule „teie" ei ütle, siis ei ole maimude hulk mjnu sees rahul. Sina ei ole aga muud kui üks püljas Nalja Mart ja oled sellepärast üksainus, mina aga olen paljuainus. Äalja Mart: Ei kulla weli, on sinul palju waimu, siis on minul palju maimu-nalja,, ja minu naljad ei oleks ka rahul, kui minule „sina" ütleksid, kus mina „teie" ütlen. Sellepärast, kui meie mõlemad,,  teie" ei ütle, siis lepime aga oma mana „sina"ga, muidu üritaksiwad maimud naljast tegewusele ja naljad teeksiwad ehk maimudele liiga! Sest ei ole midagi. (Prantsuse keelest.) Soldat söast koju tuli Mandudes siis rääkis ta. Mis ta kuulnud, näinud oli Ja mis ise teinud ka; ükskord tema mägi Kümmetuhat korraga Wõeraid mehi otsa tegi, Tema tappis tosina; Kuida inimese liha Kord ta wõtnud küpseta', Et sest lõunaks rooga teha Nälgind seltsimeestega.... Kuuljad risti ette löiwad, Hirmu täis nad ütlewad: „Kes jo inimesi söömad, NeKd on püsti paganad!" Soldat wastab: „Uks on söödud, Sest saab kisa kõigile, Tuhat saiwad maha löödud, Sest ei ole midagi." i Kirja wastused. 133) M, M. N-s. Teie jutustamise järele ei ole Teie seestpidine  tüliasi mitte seesugune, et temast ajalehes maksab rääkida. 134) C. R. S.-J—s. See nali on Nalja Mardi suus natukene  mage. Ei kõlba. . 135) A. E. A—s. Saame ehk tarwitama. 136) J. P- S.-J—s. Teie püha lootus ei ole täide läinud; oleme ommeti julgenud, Teie kirja ära trükkida. 137) R. H- K-a. Saame trükkima. Svow on ka toimendatud  ja kõik õige. 138) C. L. P—s. Täname wäga Teie kirja eest. Palume ka edespidi meie peale mõtelda. 139) C. H. P- s. Oleme kõik kätte saanud. Saame lugu tarwitama.  149) M. L. R—s. Täname! Saame nii palju kui wöimalik ja asjale kasuks on, tarwitama. 141) M. T. K—s. Sell kombel kirjutatud kirja ei ole mitte wöimalik trükkida. Töine kirjasaatja on oma nime küll nimetanud, sest ilma nimeta kirja meie sugugi wasta ei wõtagi. Tema oli oma nime täielikult kirja alla pannud ja ei olnud meid mitte palunud, seda nime trükkimata jätta, mis meie ise omast pääst oleme teinud. Teie aga palute meid, Teie nime mitte alla panna ja sõimate töist sellesama „süü" pärast. Teie kiri ei ole mingisugusel kombel asjalik ja ei anna ka mingisugu õpetust ehk seletust. Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 29. Juunil 1373 Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. 28. Halliste abik. k 50 73 „ 30. Ürmaste abik. k 28 60 Juuli 1. Intressid Tartupanga,We"  nemaa bodenkredit ja Nesursse  piletide päält . . . 408 20 kvkko Endine summa püäkomitee käes 23521 31 kõik kotkad 55 Riigi päärenteis 10. Teetsembrini  1876 . . . 5170 20 Üleüldine Summa 30734 5.P/2 I, Km»!" 87S, M. Kis-Nschmidt. Lätte metsamöisas antakse 31. Julüil s. a. Suure Kõpo päralt olewad Laastiku, Pääsma ja Papi niidu heinamaad aastast 1870 kuue aasta ajaks jao-saagi peale teha. Lähemaid tingimisi wõib igal päewal künni nimetatud päewani Suure-Kõpo mõisa walitsnse  käest teada saada. Suure Kõpo möijäwalitfus. 2 lastkmöisa laat, mis seni ajani 27 Augustit peeti, saab tänama  ja edespidi 24 Augustil peetama. Wastemõisa walitsus. Ühe Saksa perekonnas Tartus mõetakse kostilapsi odawalt wasta. Ka antakse sealsamas odawalt  Saksa-, Ladina- ja Wene-keele õpetust. Järele küsida kaupmehe Jnselbergi, ja Wiliandis  „Sakala" wäljaandja juures. (103) ' s Aleksandri-kooli asjust. 35. kwiitung. 13. Maist 1. Juulini 1878 on pääkomitee ! kätte raha tulnud: rbl. kop. i Mai 17. Juuro kihelk. abik. k. . . 50 „ 18. Peeterburgi Edasi seltsi k. 50 „ 31. Weikse Maarja abik. k. . 50 , Juuni 8. Helme abik. läbi, mis Jõgeweste  mallas P. Suiale ja töiste eksitajatele mustuseks  kokkopantud . . 21 „ 6. Pillistmere abik. k 30 " „ 7. Karja abik. k, ..... . 29 „ 7. Müüdud raamatute eest Poltsamalt 5 „ 10. Kränholmi abik. k 25 „ 21. Tori abik. k 300 „ 25. Peeterburgi Edasi seltsi k. 25 „ 28. Wändra I. abik. k 10 „ 28. Otepä abik. k 48 „ 28. Suure Jaani abik. k. . . 81 „ 28. Laatre Weelikse abik. k. . 30 55 „ 28. Müüdud raamatute eest Wanast Koiolast ..... 2 „ 28. Kolme aastamaksja käest. 15 70 „ 28. Kõpo abik. k 151 „ 28. Saarde abik. k. (432 kop. Woltweti wabriko koolmeistri  pulmas kokkopantud) 51 42 „ 28. Türi abik. k 206 5 „ 28. Paistu abik. k 21 26 „ 28. Kolga Jaani abik. k. . . 21 „ 28. Wiliandi kihelk. abik. k. . 103 73 „ 28. Kabala abik. k 24 78 „ 28. M. Lettmar Wassestmõi- ' sast kinkinud 3 „ 28. J. Jung kui Wiliandi aastamaksja  2 „ 28. Kääriko taluperemees Kurrik  surmawoodi p. kinkinud 100 Kuulutused. (Politsei lubaga. ' Tänage numriga saamad needsinatsed „Sakala" lugejad,  M töise Poole aasta peale tellinud, esimese lehe kätte. Ühtlasi anname teada, et meie neile esimest 20 nummert  50 kopikn (Paberi raha) eest taga järele müüme, kui neid postiga tarwis ei ole saata. Junlikuu alustusest künni aasta lõpetuseni (W nummert) maksab ,Sakala Wiliandi maakonnas 1 rubla ,">0 kop. ja postiga 1 rbl. 75 kop. Palume neid lugejaid, kes esimese poole aasta sees tellisiwad, aga oma raha meel ära ei ole maksnud, seda oige pea teha. Sakala ToiMtNdUs. Paar tubli sulast tarwitab oma wnnawabrikusse ja annab head palka A. W. Werncke. lw7) - 1 Pitkafilla juures antakse pood ja elumaja kohe rendi peale. Aakre möisa«atitf«s. (W 9) z Üks wihmawari, mis kiriku aiale maha on unustatud, antakse selle lehe wäljaandja juurest kuulutuse hinna eest omaks tunnistajale kätte. Paari päewa eest tagasi on Wi- liandi ligidal rahapung rahaga maajt lertud. Kes seda omaks rvõib tunnistada,  saab Sakala wäljaandja juures kätte. <WS) i Lcluarö IV!agnuB lakodBvn. KiH-pW-lõiKchM pilta, mis raamatute sisse ja raamatute kaante peale mõib trükkida, tehakse odawa hinna eest tellimise järele malmis. < Selgemat otsust antakse kirja teel. Adres: 9- R. Äl«l6e«ni, vm pv. Ne- p-nen iil! veipvki», 7 mm., 40111. X lij im. X 25. (56) 3 Üks kindel 4 hobuse aurumasin, raudne telliskiwi press, mitmed mollid, ruutrattad ja muud rauast asjad Miüakse 24. Juulil enne lõunat kella 11 ajal Aakre mõisas enampakkujatele  kohe maksetawa hinna eest ära. (108) 2