peaks maksma, siis sedda, mis weel pudud, ommast käest jure panna. Kuramaalt. Ilmadest» Hasenpoti lõuna polisest maakonnast tullewad 12. Oktobril  ilmadest ja wilja saagist allamal seisawad  sonnumed: Wägga arruldased kennad Oktobri. kuu ilmad on meil tännini olnud, kellest endid olleme wsinud römustada: päewa aeal paikese paistusel 12 künni 14 kradi soja, ja öhto künni 10 kradi, kuida se meil suwwel ei olle olnud. Kui siis wahhest ka mönnel päiwil  wihma tulli, siis olli se ennamiste soe mürristamise wihm. Et heina saak se aasta isseärraniö kaösin olli, siis römustab igga maea perremees, nende soja süggisiste ilmade ülle, et karri kauem woib wäljäs käia ja isseennast  toita. Kuida se meil kõigil tuttaw, olli pühhapäewal  6. Oktobril kirriklik lõikuse pühha, mis siis nago sedda tunnistab, et lõikus löppetud  ja kõik pöllo- ja maasaak kokko korjatud,  mis ka mitme suggune olnud: paljuse polost wähhem, kui minnewa aasta, agga headuse  polest sesuggune, et woib rahhul olla; kõige parrem rukkis kalub peale 130 naela ja odder künni 110 naela. Nissud on läbbistiko  wägga hästi korda läinud; hein ja ristikhein  on ande polest paljo taggasi janud. Mönni maamees ei olle poolt sedda ossa ellajate  pöhko sanud, mis minnewa! aastal olnud.  Linnad ja erned ei olle perremehhe totust täitnud. Kartuhwled, isseärranis sawwise  ja maddala made peal, on többised. Met ja pool gaid ei olle suggugi olnud; puuwilja  wägga pissut ja aja-wiljad põlle iggas paikas ka mitte hästi korda läinud. Lilled ja rosid, mis muido Juli kuul öitsewad ja omma kenna haisuga rahwast römustawad, lõid se aasta alles Oktobri kuul ommad õied lahti; ka mönned õunapuud hakkasid teistkorda õitsema. Rukki orras on wägga uhke, nenda, et ammo sesuggust põlle olnud, kõik ühhe tassane ja kenna. Agga midda pikkemats  ööd lähwad, sedda kardetawamaks lahmad  meie karjamaad, sest hobbuse Margused lähwad iggapäewaseks asjaks. Peterburgist. Tullekahjudest. ..Wall. teada." toob sönnumid tullekahjudest, mis Septembri kuul 69 kubbermangus olnud ja ütleb ühtekokko 2853 tullekahjo ette tulnud ollewad, kellest 448 tullepannemise läbbi, 764 holetuse läbbi ning 114 pitkse läbbi sündinud.  Kõige rohkem tullekahjusid on allamal seisawa kubbermangudes olnud: Podolinis 155, Kurskis 142, Poltawas 136, Moskwas  129, Tambowis 124. Kõige suremat kahjo on tulli järgmistes kubbermangudes teinud: Moskwas 1,654,623 rubla eest; rohkem on maeasid neis kubbermangudes pöllema  südatud: Kurskis 46, Tambowis 36 ja Poltawas 29. Pitkne on Kiewis 16 ja Podolinis  11 maea pöllema südanud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Kõrged küllalised. Üks wäljamaa seitung teab könneleda, et Dani kroonprints ja kroonprintsessin  12. Oktobril Kopenhagenist Berlini tulnud  ja olla lõuna sömaaeaks Saksa kroonprintsi  jure Potsdami wöeraks läinud. Ni pea kui ühhed sured ja kõrge seisuse sees seiswad  mehhed, toa uksest wälja astuwad, ehk ka nattuke ülle piiri lähhäwad, siis ööldakse sellel kohhe politika haiso jures ollewad, nenda arwatakse nüüd, et ka Dani kroonprints muido põlle reisinud ja Saksamaa keisri maeasse küllaliseks läinud; arwawad, et praegune  aeg sedda nõuda, ja peale sedda on Dani kunninglik maea Saksa keisril üks wöeraspiddo  wölgo, sest Saksamaa kroonprints käis minnewal aastal, kui ta Norramaalt, kus ta kunninga Oskar 11. kronimisest käis ossa wötmas, taggasi tulles ka Dani kunninga ja temma wamilit watamas käis. Sesuggused  wastastiko wöeraspeud peawad siis tunnistust  andma, et möllemate rikide wahhelised asjad sõbralikud ning kokkoleplikud on, egga eddespiddi middagit karta põlle. Peale selle tullewad ka weel Kopenhagenist need sönnumed,  et se ommal aeal kulutatud kosja luggu, endise Hannoweri kroonprintsi Ernst Augusti ja Dani printsessi Thira wahhel, tühja läinud.  357