Sakslased üht fesuggust kaupa on teinud; ommetige wöib se ka tossi olla. Strafsburgist. Kellel pärrim ise õigus. Keiser Napoleon olla ommal aeal keiserliko lossi, mis Strassburgi linnas, linna ommaduseks kinkinud, nüüd agga, kus lin Saksa rigi külge langes, tõusis rahwa keskes waidlemine: kes sedda lossi peab pärrima, kas lin, woi rigiwallitsus? Selle tüllile on lühhidelt  ots peale tehtud ja loss linna pärris ommaks  jäetud, nenda kuida ta kord olli kingitud  ja linna wallitsus on sedda keiserliko lossi nüüd kümne aasta peale uniwersitäti kolimaeaks wälja ürinud, IVV pranki aastas ürirahha, Kuida kuulda, olla nad sellepärrast sedda lossi ni oddawa üri rahhaga wälja ürinud, et sellega  tahtwad tunnistada, et se loss ka tõeste nende omma. Uniwersitäti kolimaea on sea!, sepärrast olla nad ka selle ülle nöupiddanud, millal öppetus seal peab hakkama ja on wimane otsus nenda jänud, et se aasta lihhawöte pühhadega sellega hakkatust tahtwad tehha, et agga hakkatus ilma  kull uta ei olle, sepärrast peawad ka selle peale mõtlema, kust sedda wötta. Prohwessoride  palgad ja muud kullud tewad 1872 aasta peale umbes 200 tuhhat talert wälja, mis sekord makonna kassast tahtwad laeno peale wötta. Prohwessoride palk on sepärrast ni sureks pandud; sest et jo weel teadmata, kui paljo essimeses hakkatuses koli rahha sisse tulleb ja et Strassburgis üllespiddamine wägga kallis on; teisel aastal, kui jubba teadwad, kuida rattad jooksewad, woiwad issi jutto aeada. Prantsusemaalt. Tülli kartus. Tannased sönnumed Wersaljest ei kuluta paljo head, waid ähwardawad Prantsuse rigi peale uut pahhandust tua. Prantsuse rahwas on jubba ammugi kihhus, wanna präsidentile üht abbilist körwa wallitseda ja sellega ei olla wanna Thiers mitte rahhul, waid olla rahwa savikutele, kes temmaga selle polest jälle juttus olnud, oölnud, kui nemmad üht abbi präsidenti  sowiwad, siis wöib se sündida, agga temma wallitseb issi sedda meest kedda temma arwab seks kölbliko ollewad. Sesuggune wastus ei woi rahwa melepärrast olla ja sepärrast  on karta, et tülli ja mässamine seal jälle warsi lahti on. Wöib agga ka olla, et nad sedda wastust ni wägga ei kalu ja sest su reste tähhele ei panne, agga enne on sea! ikka middagit karta, kui mitte; wöib ka olla, et wanna präsident sedda arwanud: ..ilma minnuta ei sa nemmad läbbi" ja sellepärrast ni julges te teistele su sisse on julgenud öölda, et se temma kohhus nimmetada, kes abbi präsidendiks  peab sama. Küssi sa seal ühhe woi teise seltsi ehk partie käest präsidenti polest, mis kuled sa? ikka sedda: se on wöimata, et se nenda wöib eddasi minna, kuida asjad seal praego on. Selle ülle siit maalt könneleda,  ei lähhä korda, sest meie ei õlle kellegi läbhi näggiad ja ellame liig kaugel, sepärrast jättame neid omma präsidendiga kus nad on ja lasseme neid tehha, mis nad teggemata ei woi jätta, meie wöttame teisi asjo kässile ja watame mis seal muud head ehk pahha nahha ja kuulda. Waidlemised rahwa ja rahwa wahhel ei lõppe seal weel, ühhed tahtwad sedda ja teised teist ja wimaks jaeb jälle ikka wanna wisi peale. Nende rigi psallitsus on Wersaljes  ja üks ossa rahwast sowis, et se jälle Parist  saaks widud, sest Paris on ommetige Prantsuse  rigi pea lin; teised söddiwad jälle kätte ja jalgega selle wasto, egga tahha sest kuuldagi  , et wanna präsident Thiers omina ministritega  peaksid Parist kollima. Nüüd olla nad hiljuti selle polest jälle waielnud ja wastastiko  sönnade södda piddanud, agga wöito ei olle kummagi sanud. Selle ülle raiuwad nüüd Prantsuse seitungid ühhe teise wasto ja piddawad  sulle södda, kellest agga jälle wist suremat  ei sa wälja tullema, kui jubba käes on. Üks pool ei olle sellega rahhul, et nende kulus keisre riik korraga wabbatrigiks sanud ja keisre assemel paljas präsident wallitseb, nad katsuwüd kõik ärra tehha, kuida wanna troni pealt mahha kukkunud keisert Napoleoni jälle troni peale awwitada, agga tundwad endid seks ommetige liig nõdra ollewad, tedda senna peale tõsta; teised jälle ei tahha sest kuuldagi, waid jäewad köwwaste selle jure, et Prantsuse  riik, kui jälle ommast maddalusest, kuhhu sisse wimane södda neid lütkanud, peab ül- 56