Perno Postimees ehk Näddalileht Wer««s, neljapäew '2l. Oktobril.^ Alnes aasta Se« lehheS seisab Solworino lahhingi mällestuse päewa pühhitsemisest. Ommalt maalt: Pernomaalt: Höbbe pulmad. Wörromaalt? Ellajate katkust. Tallinnast: Wanna pruuk. Rahwa ülleluggemine. Hapsalust: Lumme saddo. Kuramaalt: Õnnetusest püssi läbbi. Peterburgist: Suurwürsti reisist. Kommissioni kokko tullemisest. Többedest. -- Keeldus. Wöeralt ma Saksamaast: Protestantid ja jesuitid. Kas tossi woi walle. Söa kullo. Prantsujemaalt: Keiser Napoleon. Jtaliamaalt: Kloostre asjust. Ahwrikemaalt: Werre janno. Uemad sönnumed. Kirjawastused. Intressi pabberid. Solworino lahhingi mällestuse päewa pühhitsemisest. Kui neist, kes Solworino lahhingi aeal ellasid ja sedva hirmust lahhingit kül mitte omma silmaga ei näinud, agga ommetige lemmast  kuulnud on, paljo siit nnailmast ärralainud  ja ommast waewast mulla põues puhkawad,  on neid ommetige weel küllalt ellamas, kellel wahhest praego weel ih Ho karwad püsti tsuswad, kui selle peale mötlewad, kui hirmus ja kui werrine se lahhing olnud. —Mis on södda? Ei muud middagi, kui üks nido aeg, kus surm omma heina nidab ja innimesi nende ello häddast ja waewast lahti peästab. Juni ku 12 päewal minnewa aasta on selle hirmsa werrise päewa mällestuseks essimest mälles"tuse  päewa sure pühhandusega pühhitsetud, sest et otse sel päewal, aastal 5859, sea! kõige hirmsam werrewallamine olnud. Kegi, kes sel aeal jubba kuulda ja luggeda wöis, ei sa sedda unnustama, kuida sel kõige pikkemal  päewal ja hirmsal werre pulmal, Austria wäed kindral Hess' juhhatuse al ja Prantsuse- Sardini ühhendud wäed Napoleoni ja Wiktor Emanueli juhhatuse al wastastiko wälja astusid ja Austria wäed esmalt kül wastö seisid ja wöit nende poolt olnud; agga wimaks olla . Prantslaste sured -tükkid neid wägga nõrgastanud  ja tormis Kawriana ja Solwerino peale jooksmine, neid hirmsa söddimise peale taggasi lönud. Otse selsammal aea! on Jtalia wäggi 55 tundi järge moda ühhest paljo tuggewamast  waenlasest, San Martin o jures, kartätshidega  surmata lasknud, Kui wimaks selle kõige pikkema sui päewa paike omma lahket pallet maa-kerra warjo ärrapeitis ja loja läks, paistis ehha walguö 59,351 langenud ja halvatud  Austria soldati ja 639 ohwitseri peale ja nenda sammoti ka ühhendud Prantsuse- Sardini poolt langenud 636 ohwitseri ja 57,305 soldati peale, mis kõik ennamiste piddid  maetud sama. Wöttame nüüd möllemilt poolt langenud mehhed kokko, siis näeme, et seal ses ühhes lähhingis 5266 ohwitseri ja 36,616 soldatid langenud olla; se olli agga ühhe päewa niit, mis surm olli niitnud, tei-