76 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 19. Webruaril 1873. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm. Kõige üllema Keisri poolt kinnitub Tallinna kauba pank ja lemma abbipank Pernns Põhjus kaptal RUUUUUU rubla. Meie tallitus ja töö on issiärranis ni paljo kui wöimalik rahha ja wekslite asjo toimetada ja nimmelt: 1) Jggasuggu krono pabberid, aksisid, wöllakirjasid ja muid hinnawärilesi pabberid müa ja osta. 2) Rahha laeno peale anda ja nimmelt rahhapabberite ja kandade wasto, mis pandiks antakse. 3) Wekslite ostmine ja mümine ehk ka Väljamaksmine. 4) Rahhade ja rahha pabberite üllaldoidmine ja wallitsemine, mis, olgo et igga innimene issi, ehk kohtud, kinnitud seltsid ehk awwalikud allustused ja kassad meie kätte hoida andwad ja wastad pank kõige omma warraga selle eest, et ei tulli egga marga näppud andjatele kahjo ei sa teggema. 5) Eddasi käidama rehnungi peale rahha wastowötta, mis eest 4 protsenti maksetakse. 6) Wöttab pank nimmetud ja nimmetamata aea peale rahhasid wasto ja maksetakse intressisid ni paljo kui aeg wälja kannab. Need tunniskirjad, mis pank sissemaksetud rahhade peale annab,  woiwad igga summa peale, mis ülle 100 rubla, sissemaksja nimme peale ehk ilma nimmeta  antud sada ja kõik kohtud, awwalikud allustused ja kassad woiwad neid, ka kaptali põhjuseks  prukida. Panga tähtede wasto sissemaksetud rahhade intressid on eest otsa nenda kinnitud: Panga tähhe eest Int. aastas o prots., se on 1 kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. L aastas prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. 0 aastas OO prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. v kouponsidega ja igga! aeal prii seisaw 6 ku üllesütlemisega 5 protsenti  aastas. (Pangataht L), Mis ühbe aasta ehk pikkema aea peale antud? kannab G protsenti aastas.) Meie tähhendame sia jure, et üllemal nimmetud panga tähhed, prii meestele issiärranis wägga hästi seiso kaptaliks kölbawad, sest et nende jures ialgi kahjo karta põlle ja pank ennesele kohhuseks  teinud, sedda kaptali, mis peale se täht antud, täieste wäljamaksa. Lähhäb üks sesuggune tunniskirri  kaddunuks, ehk põlled se ärra, ehk et ta perremees, olgo mis taht wisil temmast peaks ilma jäema, kui se agga temma nimme peale kirjutud, ei sada kaptali egga intressidele kahjo, waid se saab ta sowimise peale kue ku aea järrele surmatud ehk kirjast mahha kustutud ja pank annab Lemmale selle assemele jälle ue tunniskirja sellesamma summa peale, mis peale teine olli kirjutud. On kellegil Peterburgi, Moskwa Riga, ja mönne mu suremasse kohta Wennerikis ehk Wõeralmaal  rahha maksa, siis maksko sedda sia sisse ja meie anname kirja ja se rahha saab seal wäljamaksetud.  Otse nendasamma maksame meie ka kouponsid, nihästi omma- kui wäljama krono ja raudteede laeno pabberite ning ka pantpriwide eest, enne kui nende aeg täis sanud, wälja. Tallinna kanba pank. Kolme näddali eest on arre mõisa metsa wahhil üks noor aggia moodi, nelja silmaga linno koer ärrakaddunud,  kellel jallad koldsed, ees labbalu kohhas üks pissike walge märk, ja sabda otsast üks pissiko tük mahha raiutud on. Kes sedda koera Pernau linna Audro maeasse ehk Arre metsa wahhi kätte toob ehk selget teadust temmast woib anda, saab omma waewa tassutud. Arre mõisas, 23. Webruaril 1873. Andres Luuri, i üks kuld naesterahwa task-uur on 17. selle kuu päewal Peruus, arwata Pfaffi ja Makarowi poe wahhel, ärrakaddunud. Ausat leidjat pallutakse sedda uuri hea waewa palga eest, R. Barlehni herra maeasse wia. IS rubla waewa palka. Selle kuu 13. päewal on Lutso kõrtsi ja Sindi lodja kõrtsi wahhele üks lamma nahhast kassukaspallito  ärrakaddunud. Ausat leidjat pallutakse sedda pallitot üllemal nimmetud waewa palga eest Sindi lodja kõrtsi issanda kätte wia. i