werdamas, mis rigiwallitsus agga ial tarwitab  ja jättab kõik Murret ja holekandmist, et waenlane saaks wmdetud ja kõik Saksama wöido kroniga ehhitud, rigiwallitsuse holeks. Ettetullewad näddalad sawad meile selle polest sönnumid toma, kulda assi lähhäb. Römuga wöime uhke Prantsusele öölda, et kõik Saksama ühhes meles tedda, kui kutsmata  wöerast saab wastowötma, mitte kui sõbra,  waid kui waenlast, egga sa enne rahhule jama, künni wimane Prantslane nende pirist Välja peksetud. Üht sesuggust laemdust wanna halli kunninga ja kõige Saksama ülle, ei woi nemmad sallida ja nende au nõuab kätte tassumist.  Wiimse werre tilgani tahhab iggamees wastoseista, egga enne kat adra küljest wötta, kui tö löppetud. Iggamees ütleb: Meie ei olle mitte Prantslase, waid temma on meie peale tulnud; wastago temma selle eest, et ilmasü-ta werd Vallatakse. Berlinist, 7» Julil. Tänna peale lõunat kello pool kaks, Prantsuse sadikust ärraantud söakulutus, olla essimene kirri, mis Preisi wallitsus söa asjust Prantsuse rigiwallitsuse käest sanud ja seal olla luggeda: ..Selle kirja al nimmetud Prantsuse asjade tallitaja, täidan käsko, mis omma rigiwallitsuse käest ollen sanud,  ja mul on au Preisi kunninga wäljama asjade tallitaja ministrile, mis siin allamal seisab, teadaanda. Prantsuse keisre rigiwallitsus  tunneb ärra, et kui üks Preisi prints Hispania aujärje peale tõstetakse, Prantsuse ma rahho kardetawaks saab ja se häddast tarwis olnud Preisi kunninga käest sedda nõuda,  et sesuggune assi ilma temma lubbäta ei peaks sündima. Et Preisi kunningas selle wasto seisnud, egga mitte põlle lubbsnud sedda keelda, waid weel pealegi Prantsuse keisri sadikule öölnud, et temma ommalt poolt, kuida ka iggaüks, sedda wöimalikuks arwab, sündida woiwad. Nenda ei arwata agga mitte Prantsuse keiser, waid nähha ette ärra, et sel kombel mitte ükspäinis Prantsuse riik, waid keik Eüropa ühhe sure rahho rikkutawa kartuse  alla langeb. Se tunnistus on seläbbi weel pahhemaks läinud, et kõik wallitsused sest teadust sanud, et Preisi kunningas Prantsuse  keisre sadikut ennest ette ei olle tulla lub- banud, kes temmale sedda asja weel selgem arra õlleks selletanud. Seläbbi arwab Prantsuse  rigi wallitsus sedda ennese Löeliko kohhuse  ollewad, omma au rikkumise wasto söddida  ja omma kasso veale köwwaste wadata, et se wähhendud ei saaks; näeb ta häddast tarwis ollewad temma kätte antud wöimust prukida ja Preisi rigi wallitsusele södda kulutada.  Berlini kauba seitung könneleb Preisi rigiwallitsuse  rahha kottist ja warranduse surusest, kellega  söa wasto wöiwad walmistada ja ütleb: ..Essimeseks hakkatuses on rigi kassas ikka pissut wötta, agga se mis seal on ei üllata ammugi ni kaugele, et sellega woime läbbi sada; olleme agga rõõmsad, et häddast tarwitawad wäljaandmised  wöime ärratallitada. Ühhe maksude kõrgenduse peale ühhe! aeal, kus muidugi kõige kauplemise ja tõde ello-soon nago kinnistutud, ei olle wöimalik möttelda, egga jäe muud nõu ülle, kui wimane hädda käes, et kussagilt ennam  wötta ei olle, siis peab laenatud sama. Zsstennesest mõista, ei woi sellepeale lota, et igga Saksa koggo sees ollew riik, issi ommalt poolt sedda ossa murretstb, mis kellegi kord anda on, waid kui laeno tarwis tehha, siis peab sedda ülleüldse tehtama. Södda ei tarwita üksi mehhi, kes wälja peawad astuma ja surmale otse silmi wahtima, waid ka rahha ja sedda mitte Nattuke. Preisi rigi kassa ei olla kül otse mitte tühhi, agga ommetige ei olla need miljonid seal sees, mis södda tarwitab;  stpärrast peawad aegsaste, selle peale mõtlema, kust sedda puduwat summat wötta, mis rohkem tarwitawad, kui omma kassas on; peab enne walmis murretsetud ollema." Rigi teadaandja awwaldab wallitsuse polest antud keeldust, mis läbbi söaristade ja söamona wäljaweddamine köwwaste ärrakeeldud.  Ühtlast kulutab ka sesamma seitung üht üllemate polest antud käsko, mis läbbi kaubaminister  wallitsuse präsitentidele Stettinis, Königsbergis  , Hannoweris ja Kielis, Saksama rigi koggo kindlaks kinnitamist teadaannab, et nende Prantsuse kauba laewudel, mis sel silmapilgul,  kus södda Prantsuse rigiga hakkab, Saksama saddamates on, ehk mis sesina tullewad,  ilma, et nad söakärrast õlleks kuulnud, söa hakkatust päwast sadik, kuus näddalad 237