Liwimaa jaust. Arramüdud tallokohhade summa  on Lättimaa jaust 843 ja Eestimaa jaust 699 ,'Ähtekokko' 1541 tallokohta, mis pärris kohlaks sanud. Arwame nüüd nende maade kaadrite ja krosside summad kokko, siis leiame, et 842 tallokohta Lättimaa! 17,435 talert 9^Vi 12 krossi ja Eestimaa 699 tallokohta 13,371 taalert krossi wälja tewad. Läbbistiko arwata on Lättimaa! üks talloumbes  39 talert krossi ja Eestimaal 19 talert ll'V'4 krossi, se on: Lättimaa! igga tallo umbes adra ja Eestimaa jaus 7V2 protsenti wähhem; ehk arwame sedda nenda: kui Lättimaa! tallokohha hind 199 õlleks Eestima  jaus umbes 93^2; ni paljo on nende wahhet. Ärramüdud tallokohtade hind on Lätti jaust ühtekokko 2,607,356 rubla 68 kopp. ja Eesti jaust 3,040,328 rubla kopp., mis ühtekokko  4,656,579 rubla 26 V 2 kopp. wäljateeb. Läbbistiko arwata, on üks tader Lättimaal  140 rubla 68V2 kopp. ja Eesti jauskonnas  151 rubla 77 kopp. maksnud. Wöttame  nüüd kõik 1541 tallokohta, mis ühtekokko  30,706 talert 31 krossi wäljatewad  ja arwame siis hinda läbbistiko, siis on taadre hind 150 rubla 24Vs kopp.  Panneme  nüüd möllema jäuskonnades ostetawa tallokohhade hinnad körwo, siis näeme peagi, et Lätti jäuskonnades läbbistiko üks tallokoht 3006 rubla ja Eesti jäuskonnas 2032 rubla umbes maksma tulnud, se õlleks siis nenda arwata, et Eesti jäuskonnas tallokohhad 05 protsenti sest maksnud, mis Lätti jauskonnas maksetud. Kui paljo iggast maakonnast issiärralikult müdud>-sedda leiame siin allamal nimmelt nimmetud.  Ria-Wolmari maakonnas 211 tallo, ühtekokko 5649 talert krossi; Walga- Wönno maakonnas 631 tallo, ühtekokko 11,775 talert krossi; Tarto-Wörro maakonnas  382 tallo, ühtekokko 7666 talert l2 krossi, ja Perno-Willandi maakonnas 317 tallo, ühtekokko 5765 talert krossi. Nende eest on rahha sissetulnud: Ria-Wolmari maak. 893,146 rub. 77 kopp. Walga-Wönno .. 1,714,107 .. 88 .. Tarto-Wörro „ 1,683,161 56 Perno-Willandl .. 966,163 „ Taadre hind on Nende nelja praego nimmetud maakonnades sellesamma riddäsMo ollemise järrele  158 rubla li) kopp., 145 rubla 56 kMp., 140 ruba 20 kopp. ja 169 rubla 35 kolp. Selle järrele on siis Perno-Willandi maakonnas  kaadri hinnad kõige kõrgemad olnud, mis ka ennamiste sest tulnud, et siin wägga head maad ja meil sepärrast siis üks manna sönna mele tulleb, mis ütleb: „kuida härg nenda hind" On ka üks tallo, mis 10 tadert suur, 3000 rubla eest müdud; kui meie mitte ei eksi, siis maksab seal tader 300 rubla; kõige oddawam hind olnud Perno-Willandi maakonnas, 128 rubla 51 kopp. Selle järrele tulleb Ria-Wolmeri  maakond, kus kõige kõrgem hind 252 rubla 51 kopp. ja kõige oddawam hind 103 rubla 22 kopp. on. Siis tulleb Walga-Wönno maakond, kus kaadri hind 175 rubla 77 koppika  ja 120 rubla wahhel olnud, ja wimaks Tarto-Wörro maakonnas, kus kõige kõrgem hind 162 rubla 89 ja kõige oddawam hind 126 rubla 16 koppikad olnud. Selle arwamise järrele tulleb siis läbbistiko üks tallokoht maksma: Ria-Wcllmeri maakonnas, mis talert suur, 5233 rubla; Walga- Wönno maakonnas, kui talert suur 2873 rubla; Tarto-Wörro maakonnas, kui 203/4 talert suur 2809 rubla ja Perno-Willandi  maakonnas, kui 18 talert suur 3048 rubla maksma. Olleme nüüd sedda, mis Ria seitung Balti näddala lel)he seest leidnud ja meile tonud, teile luggeda ja läbbi wadata andnud ja lissame  ommalt poolt senna jure, et aeg õlleks jubba, millal iggamees omma kohta katsuks ennescle pärriseks sada, sest midda rohkem sellega  aega widame, sedda raskemaks assi lähhäb,  kõik parremad"kohhad noppitakse ärra ja parrast peame sandi kohha eest hea kohha hinna maksma. Raske on se kül, kui wölg kohha peale jäeb ja parrast protsentisi pead maksma, agga millal saad sa ni rikkas, et korraga jõuad walja maksa ja kes ni kaua tahhab odata, se peab kül wimaks suu puhtaks pühkima ja pärris kohhast ilma jäema; sest meie arwates õlleks se kaunis kerge kredit-kassa abbiga maid osta; sa maksad kül protsentisi, mis ka wist paljo rohkem põlle, kui praegune rent,- ja need lähhäwad aasta aastalt wähhemaks, sest et sa 358