keda tamne igaüks austas, uStawaK ja õiglase  la pidav, nüüd oma süü läbi häbi ja õnnetuse  sisse langend on. Ptthapääwal (10. selle kun p.) oltSchwarz'i mängu-aed elektro-kunnlaga walguötud ja battereid  kus seda kuuma-wäge waliniStakse, olid wäljaspool. Seal läks Üks Saksamaa meeS K. kuida arwatakse, üksi omast kergest meelest kihulud ja pani mõlemad käed battereide peale; selsamal silmapilgul oli tema aga elektroa-wäe läbi surmatud ja arstide nõu ei aitand ühtigi, ehk neid küll paigalt abiks kutsutud oli. Gesuguse asjadega peab wäga ettewaatlikult ümberkäima. Kuida aealeht .Zeituug für Stadt und Laud" kirjutab, peab ühe kirja kallal tööd tehtama, mille seeS näidatakse, et Riamaal uut raudteed kibedast tarwis on, mis Niast Pihkwa läheks, ja et ilma selle teeta Riamaa kauba- ja psllu-asjad edaspidi ikka «viletsamast käima hakkaksid. Põhja-homiku poolt Riamaalt tulewad kewadese  illnade, wilja- ja heina-kaSwu üle sõnumid, mis pea sedasama kuulutawad, kui meie leht millewaS «lumbriS Virumaalt. Talwwili oli kewadese külmade läbi takistub, on aga pärast parema joone peale jõudnud. Suiwili on heaste  ülestõusnud ja mi rikkas rohtus, kui seda aga arwast nähtakse. Wiliandist. Minewal nädalil oli kaupmees  Nibalowõki oma selli W. Tartu saatnud, kaubaasju tallitama. Tagantulles oli noormees Ühe seltsimehega kõrtsis söötmas; sealt läinud metsa tukka sisse, mis kõrtsi ligidal, ja kui teine teda tagasikutsund, et aeg teele minna tulund, on W. püstoliga enese rindu lasknud ja ka silmapilgul surnud olnud. Mis häda teda hirmsa tööle kihutand, ei ole teada. Pe terburgift. Ka Peterburgi kubermangust  tulewad sõnumid, et wili ja hein kaswu poolest hea korra peal seisawad, ja lootus rikka aasta peale suur ou. Rohi on juba minewal nädalil täiskaswand olnud, et niita oleks wöinud,  ja teaduseandja kahetseb, et weel niidetud ei ole, ja arwab, et flts kergelt palju hädalise-heina saaks. Meie küll arwame aga, et se teaduseandja  kõik muud wöib olla, üksi aga mitte maamees ei ole. 16. Jaanikuu pääwal. Üks kõigekõrgem käsk seab, et 6 millioni uut weiket hõberaha peab tehtud saama Hõbeda segadus peab niisama  olema, kui selle wäike hõberaha juures, mis nüüd meie kääs on. 25. Lehekuu pääwal. on PeterburgiS üks hirmus kuritöö tehtud. Üks noor wäepealik, leitenant von Laudsberg on oma heategija ja isaliku sõbra, Wlassowi'i tapnud. Wlassow oli kaua aega krosnu-teenistuses olnud, ja kui wiimaks ennast lahti wõttis, elas kokkuhoidlikult  üksi, oli aga palju heat teinud, nenda ka Lansberg'i eest muret kannud, et se üleüldse waeteenistuse  minna, ja pärast seal elada wõis. Aega-mööda oli Landsberg Wlassow'i kääst 5000 rubla laenand, mille üle kül wõlakirjad annud. mida aga teine pärind ei olnud. Et nüüd wõlakirja kätte saada, on Landsberg oma hirmust tegu teinud, ja siis weel raha mis leidis kaasawõtnud. Kurjategija on Kowno kubermangus sündind, 27 aastat wana, oli wiimses sõeas wahwuft näitand ja Wladimiri autähe saanud. Tema on nüüd wangis ja ootab oma kurja töö palka. Moskust tuleb ka üks kole sõnum. Seal on üks noor teatre ametnik ühe noore neiule, kes kui esimene tantsia balleti juures oli, põlatud  paha himu tujus noaga mitu kord külje sisse pistnud ja siis ise kihwti joonud. Abi oli küll pea ligi, aga noor neiuke on juba surnud; kurjategija aga on arSti rohtude läbi terweks tehtud, et oma teenitud palka osalt siin ilmas wõiks kätte saada. Karkowtst. Et kooli-õppijadele keelatud on luSti-paigadeS käia, mis sagedast küll ka wanema inimestele sündsad ei ole, on nüüd kindralkuberner,  tuntud kuulus kindral gras Loris-Meli- kow inuret pidand, noore rahwale sündsat rõsmu toimetud saav. Kaks kord nädalis, iga kord kakS tundi mängiwad wäe-mängumehed suurekooli rohuaedas ja igaüks, eesmalt aga kooli-õppijad wsiwad maksuta kuulamas käia. Se soowimine on kõiki lmnarahwast wäga rõõmus  tand ja wanad ja noored, rohkemalt aga noored, leiawad puhast ja puhaStawat rõõmu ja kuuljaid olla igakord rohkest. Odessast. Professor Zitvwitsh Odessa suurekooli peal on waewaks wõtnud põhjani uurida, mis Wenemaa nihilisti- ja sozialdemokrati  seltsid, kelle seast wiimsel aeal nii palju inetumaid tegufi ilmunud, nõuawad, ja mis nende wiimne tahtmine on. Mida hoolas professor leidnud, on tema nüüd ühe weike kirja läbi ilmutand, ja asi on tähtjas küll, et meie ka oma lugejadele sellest midagi ettepanna tahame. Aealeht .Tshas" kirjutab, et professor Zitowitshi  uurimist mööda mässaja-seltside nõu oleks: Kui woimus nende kätte langeb, siis tahawad kõige pealt kõiki kroonu kinkude-, seltside-ja päris omaudust, kui maad. wabrikud, kassad ja üleültse  kõik waranduft oma seltside omanduseks pärida ja nende walitsuse alla wötta. Sellepeale  tahawad kõiki rahwast kunde aruse jaotada,  selle järel kuida igaühe tahtmine ja osawus  on, nende seltside nõutustele abiks ja kosutuseks  olla. Wiimne jägu, se on, kõik se rahwa hulk, kes mitte nende seltside nõusse ei heida, peawad ühe jaoskonna nõu järel wangi ja wangitõöle  pandud saama. Se mässamise selts, kes ennast .ilmekstmataks" peab, wötals siis pärast kõik walitsust oma kätte, jägaks omalt poolt maa ja töö ja annaks iga oma alamale nii palju ülespidamiseks kui tarwis arwab olema. Aeg-aealt peaksid aga üksikud liited seltside seast walitud saama, kes kõiki waranduft uueste jaotaksid,  kui arwawad, et ükski ehk liig raswaseks läinud oleks. Nende nöutuste üle seletust teha, jätame meie iga mõistliku lugeja oma hooleks, meile tuleb aga üks piltidega jutt meele, mida aastal 1848, kus mässamise waim ka läbi ilma astus, Ühes mõistlikumas nalja-lehtes lugesime ja nägime. Seal seisab üks mees puhtas igapääwases riides, teine kaltsus ja räägiwad  juttu. .Kuule Mihkel", küsib esimene, „kuida se on, kui meie nüüd kõiki ühetasa jagame ja Sina pillad oma jäo ära?" .Selge asi", kostab kaltsakas, .eks meie jaga siis uueste waranduft ühetasaseks". Nii kaugele wiiwad tallilsemata eksitused! Kiewift. Kuida räägitakse, olid enne kohtumõistmist  Osstnskij ja teiste üle (millest oma lugejatele enne teadust andsime) umbes 400 mässaja seltsilist igalt poolt, enamift aga õhtupoolt  kubermangudest Odessa linna kokkotulnud. Nende tahtmine olnud, kurjategijaid wägise wangist  peasta. Et aga köwa käsk passide üle antud oli, ei olnud neil «võimalik kauemini linna jääda, ega oma tahtmise täitust ettewõtta. Ka oli nende dünamit (lõhkumise pulwer), mida kaasa wõtnud, juba enne leitud ja ärawõetud. Kuida näha, on Odessa mässaja seltsidest peapaigaks walitud ja ka kooli-õppiad kümnasimist eksitud, nende nöutustest osawõtma, ja on mõned nendest  wangi wõetud ja nende juures mässamise kirjast leitud. Loodame et hoolsam ülewaatamine,  kuida se nüüd läbi riigi seatud on, need seadnse-seltsid pea laiali pillutab ja kosutawat  rahulist olemist üle meie suure isamaa tagasi toob. Wõeralt maalt. Saksamaal teeb se palju paha meelt, et Baier! maal Dr. Sigl selle rõõmu üle pilkab, mida kõik Saksamaa rahwas riigi rajade sees ja üle riigi rajade, austatud ja armastatud keisri-paari kuldpulma pääwal nii rohkest ülesuAitauud  ou. Dr. Sigl, kelle juhatuse all üks suur aealeht wäljaantud saab, seisab kõige jõuga Rooma ja paapsti poolt ja Saksamaa riikide ühenduse wasta; tema himustaks, et pärast kui enne iga weike riik, pealegi aga suurem Baieri riik. taieste oma enese jalge peal seisaks ja igaüks oma ise-ivilet puhuks. -- Kus palju Päid. seal on palju mõtteid, pealegi kui üksikud mehed ikka jaoskondade kiiked ja sagedast küll jaoskondade orjad on. Iga tõsise mõttele ja meie an andma, kui se ehk ka meie mõtte wasta on. Et aga üks mees kui Dr. Sigl, awalikku rõömupääwa oma sapiga solkima läheb, se ei wõi meie kiitust leida. On Dr. Sigl oma jaoskonnaga riikide ühenduse wasta, siis oleks temal teiste juhtumiste juures aega küll, selle üle oma pahandust wäljarääkida. Kui temal midagi keisri wasta oli, siis oleks ometigi pidand seda wana ja austud inimesepaari  auStama, kelle ligi Jumala õnnistus nii nähtawal kombel seisnud on. —> Riikpääwa nõupidamised ja waidlemised tollide ja akside üle kestawad edasi, ja näitab, kui peaks weel ükskord jaoskondade nihutuft tulema ja Roomlaste  jaoskond, kelle pea Windhorft ehk oma pärimisega liig-kaugele läinud, jälle natukene eemale tõugatud saama. Prantsusmaalt. Kulda wiimases numbris  teada andsime, on endise keisri Napoleon 111 ainus poeg Kaffre sõeas surma leidnud. Prantslaste  jaoskonnad, kes keisririiki oma iluga ja kõlaga tagasi himustawad, ei taha uue pea üle ühendust leida. Järgmine pärija on nüüd küll prinz Napoleon Bonaparte, endise Westsaalia kuninga Hironimus Bonaparte poeg; aga se on oma järsku olemise läbi enamift kõikide meeltwasta. Ka on teada, et tema keisri lese Eusheni wihameeS on, ja se oleks weider asi küll, kui sesama jaoskond, kes tänine leske kui tnlewiku keisri-ema austas ja meelitas, teda nüüd, just tema kõige kurwemal aeal sellega weel rohkem mahasuruda wõtaks, et wihameest oma uueks peaks tunnistaks. Prinz Napoleon oli abielus Itaalia kuninga Wiktor Eemauueli tütrega, ja mõnel oli nõu olnud, tema poega Wiktor'! jaoskonna peaks wötta, teised olla aga jälle selle wasta. Kuida asi toimetud ja karu nahk karu selgas müüdud saab, seda ei tea muidugi weel ükski, seda aga tunnistawad kõik, kes keisririigi poole hoiawad, et nemad ka edaspidi selle poole hoida tahawad, ja nende karedam sönapidaja Kassanjak sesama kes parlamentis  wiimift suurt tüli tegi lisab juure, et nemad ka siis keisri-riigi poole hoida ja keisri riigi peale loota tahta, kui ka keisri-riigi pärijad Bonaparte sugust koguni enam ei ole. Wabadus on hea asi küll, se aga näitab meil liig olema et seatud walitsuse kuuldes riigialamad  walitsuse uuendust pärida ja uuenduse heaks awalikult kõnest pidada tohiwad. Keiser Napoleon 111 lesk Eushenie, kes ikka weel kui wõeras Inglismaal elab, on kuida arwada wõib, poja surma üle koguni maharõhutud. Esiteks oli tema ustama sekretäri Pietri läbi seda kurwa sõnumid temale tahetud pitkameSti teada anda, ja sellele kirjutud, et wäga kurwa asja tulemas oleks. Pietri oli aga Korsika saare peale reisind  ja keisri-lesk oli kirja kogemata oma kätte saanud, siiski aga ei ole tema nii suure õnnetuse  peale mõtelnud ja oli, kui pärast üks Inglismaa  suur mees, lord Sidnei seda miimist sõnumid tõi, haleda kisaga nõrkund ja kõige pääwa nii nõrk olnud, et arst tema körwast lahkuda ei usaldand. Enamist kõik Euroopa walitsejad, kui ka paapst on oma kaastundmist teada annud, aga mis se kõik aitab. 15. Heinakuu  pääwal arwatakse prinz Loui Napoleoni surnu keha Inglismaale jõudma, kus maetud peab saama. Inglismaa walitsus olla küll ülema kindralile Afrika maal käsku annud, noort prinzi mitte kardetawa paiga peale saata, aga selle oma süda on teda kihutand, kõigist osawõtma,  kui teised Inglismaa wäepealikud, ja sedawiisi on omas noores põlwes surma leidnud. Lesk ema, kelle lootused maailma läigi ja kõrguse  peate nüüd tema pojaga hauda langend on, olla nõuks wõtnud kloostre minna ja seal üksikult  oma elupäiwi lõpetada, mis kirjud küll ja