Perno Postimees ehk Näddalileht M 59 »»7V KAnes Werssus, kesknäddal 30. Septembril.^ aasta Ses lshhes seisab . Mis üks Prantslane Sedani lahhingist kirjutab. Ommalt maalt: Pernust: Millal saab innimene küllalt. Riast: Seadus ellaja kauplejatele. Peterburgist: 25 aastane ammeti pääw. Maea aptegid. Kelle sü läbbi Preist-Prantsuse södda tulnud. Seitungi mõtte. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Kellega peab Saksama rahho teggema? Söa-wangid töös. Karlsruhest: Strassburgi peale laskmine. Jtaliamaalt: Jtalia sõa-mehhed Röma linna läinud. Prantsusemaalt: Mõnda. Telegrahwi sönnumed. Mis üks Prantslane Sedani lahhingist kirjutab. Üks Prantslane, kes issi kui ohwitser need kaks rasket ja hirmust päwa, se on 31. Augustil  ja 1. Septembril, Sedanis kesk tulle sees olnud, kirjutab ühhe Prantsuse seitungi läbbi, mis siin allamal luggeda: „Keiser issi tulli 30/31. Augustil öse Sedani  ja laskis teisel hommikul igga ulitse nurga peale üht kulutust ülles lüa, misga ta teada andis, et temma rahwa sowimise peale wäggede üllemat wallitsust kindralide kätte andnud, sest et need peawad tublimad wäggesid  juhhatamas ollema; ta ennesel olla nõu, kui ohwitser, wäggedega liggi söddida; omma  üllema wallitseja ammetit olla ta sel silma  pilgul mahhapannud ja teiste holeks jätnud.  Ni pea kui wärrawad lahti tehti, läksin ma jälle omma kohha peale wahhitenistuse. Prantsuse wägge leidsin ma omma jädawa kohha peal, kuhhu neid eila öhto jätsin ja kello seitse läks sure tükki laskmine lahti ja hakkas õige tõelikult peale. Mul näitas nenda, et Preisi pattareisid rohkem meist olli; ja tõeste olli se mul, kui õlleks kõik kohhad pattareisid täis; sest suretükkide paukumist olli iggalt poolt kuulda. Jmsneks pannes ollen ma tähhelpannud, kui täielikult Preislased omma kranatidega laskmist ollid wäljaarwanud;  iggakord kukkusid need meie wa'e ette mahha ja lõhkesid siis, kui ma külge putusid, egga ial warrem egga hiljem. Ni pea kui meie wäed omma kohta vendasid ja teise kohta läksid, ollid nad ka omma kranatidega nende kallal. Kui wahhest essimene laeng ei trehwanud,  siis piddi teine ja kolmas trehwama ja omma hirmust tööd ärrateggema ja mehhi logus mahha niitma. Selle wasto olli Prantsuse  kranatidega koggoniste teine luggo; ennamiste  lõhkesid kõik üllewel tule käes, mis waenlasele  sedda wähhemadki kahjo ei teinud. Kui ma Balani wärrawa tahha allewisse jõudsin, leidsin ma sedda soldatist täis ollewad, kes iggalt poolt kokko langesid, et linna sisse ruttata. Kellske ei olnud weel üksteistkümmend  ja lahhing piddi mitmes kohtas weel eddasi turima. Meie ollime jubba küllalt