emma lendamise peale weel oige õppind põlle, mis kül wägga saggedaste ettetulleb, sest et ta ees otsa agga monni päew katsub lennata ja siis perreheitmise aeal omma wäljaminnikut peab. Wanna puu sisse järrele janud perre, kellest nüüd üks olli lahkunud, walmistab holega  selle wasto, et ta näddala ebk kahhe parrast  teist perret heidab, mis agga ennam ni tuggew põlle, kui essimene, sest et temma meeste arru wähhem on, kui essimese perrel, mispärrast  siis ka essimest pea perreks, agga teist jarrel tullejaks ehk äbbarikuks nimmetakse. Nende puu sisse ajamine sünnib otse nendasammoti,  kui essimese perre aeal, aina üksi selle muutmisega, et essimese perre heitmise aeal ühhe emmaga, agga teise aeal mitme emmaga teggemist on, kus igga ühhel ommad liggiollejad  ja jarrel jooksjad woi temma hoidjad on. Igga seltskond katsub omma emma kaitsta,  künni roimaks, mis jubba warsi essimesel ööl sünnib, wäggewam seltskond teised emmad katsub eest körwale sata. Teisel hommikul on tappetud emmad puu ees maas ja se on siis tunnistuseks, et nende maea asjad nüüd heas korras ja et kõik seltsid endid ühhendanud, ning ühhe wallitseja alla heitnud ning temmaga rahhul  on. Ei olle neil kokko leppimist ehk nad ei jõua ühhendust ommas maeas sada, siis on wäljarändamine jälle warraks ja nüüd peab perremees, kui ta ei tahha neist ilma jada, holega katsuma, et ühhe emma kätte saab, ja sedda taggasi puu stsse wiib. On se sündinud,  ja perre ka taggasi läinud, siis woib lota, et rahhu maeasse ja nemmad ommas korteris rahhus ellama jäwad. Wanna puusse on ka Üks emma omma perrega jänud ja nenda on siis ühhest puust kolm puud sanud. Ja, kui kõik hästi lähhäks, ning igga puu aastas agga ühhe perre heidaks, siis õlleks messilinnude piddajal kümne aasta aea sees temma linnupude  arru künni 5024 puud ja arwame, kui igga puu kümme rubla kassu annaks, kuida ma issi mödaläinud aastal omma messilinnude seast maggusa ja wahha sagist ollen sanud, siis saaks ta kümnest puust 520 naela met ja 38 naela wahha ja selkombel woiks messililidude  piddaja pea rikkaks mehheks sada. Saggedaste  juhtub agga ka, et messilindude perremees,  ommas lotuses pettetud saab, sest seal tullewad õnnetused wahhest ette, kellest tal suur kahjo tulleb. Esmalt on nälg mis läbbi wägga paljo messi-puid raisko lähhäwad ning ärrasurrewad;  põlle neil kewwade, ennam maggust, siis on ka kohhe selge, mis surma nad surnud. Agga wahhest juhtub ka, et monne puu seest kewwade weel maggust leida ja ommetige on linnud surnud, on nad ommetige nälga surnud,  sest et põlle hästi omma toido kambri sanud. Nad on nälga surnud, sest et walli külm neid kangeks tõmmanud ja nad põlle jõudnud ennam omma toido jure rvnnida. Ka woiwad messilinnud joma nälga surra. Wimaks  woiwad messilinnud köhho többesse surra;  sedda tõbbe sawad nemmad, kui nad omma  mee warrandust suremast ossast kailudest ehk kammara öiedest kokko weddanud. Nälg, jänno ja köhho-többi on talwel nende köigesuremad  waenlased, 'mis läbbi surem ossa messipuid raisko lähwad. Nihästi kewwade kui süggise, lähhäwad rööwlad messilinnud nõdra pude peale, tappawad emma ja risuwad puu puhtaks. Suwwe aea! sünnib saggedaste, et munnad mädda munnaks lähwad, kust poegi wälja ei tulle, ehk et emma otsa saab woi et wahhakoi ehk must kuld - sittikas nende peale lähhäb, kellega suur söddimine ja mis kõige holelikuma järrelwaatmise jures ommetige ni wägga siggiwad, et saggedaste kõik messipuud ärrarikkuwad, et linnud ärrasurrewad. Kui üks sesuggune häbbemata peale tükkia nende wälja käimise augo peale tulleb ja ennast nendega  liggistab, lähwad messilinnud imme wilihaseks  ja tewad suurt kömminat; lähhäb se temmal õnneks sisse sada, siis munneb ta ommad  munnad kärje-laua peale, kus neist sadamad  ussikesed marssi toidust leidwad. Need kutsmata wöerad, ni pea kui nad kossunud, ronniwad kärjede sisse, kus ennestele wörgud tewad ja nenda kõik sedda ehhitust enneste kätte wõidawad ja nenda kõik senni puu pinaks jäwad, künni ta otsas on. Üllemal nimmetud mustjas kuld-sittikas, kes omma rammo ja kõndide polest tuggew ja tubli kvammusega ehhitud söamees, kes Mai kuust künni Oktobri kuuni karta on, tulleb päewas iggal aeal, iggal tunnil agga kõige armsamast hommiko kello 9 —11) puu peale. Ta tulleb, otse, ilma seal ümberlendamata, puu peale ja 228