aastal 3,400,744 rubla höbbedad ja wälja on läinud: linna kolide eest 24,264 rubla, linna wallitsuse üllespiddamine 265,678 rubla,  kubberneri wallitsuse üllespiddamine 12,216 rubla, politsei 69,928 rubla, adressi kuntor 14,052 rubla, prii tullekustutaja selts 154,148 rubla, tshterdamise politsei 32,160 rubla, rahho kohtomöistja wallitsus 226,600 rubla, linna wangikodda 5W"62 rubla, linna ehhitused  382,741 rubla, linna walgustamine 333,251 rubla, mitme suggused söawäggede kullud 139,414 rubla, kolide ja mu kassuliko Mustuste kullo 280,070 rubla zc. zc., teeb senna male ühtekokko wälja 3,003,920 rubla, se on pärris meie kele: kolm miljoni kolm tuhhat ühheksa sadda kakskümmend rubla höbbedad.  Kohha murretseja kuntor. Surema  linnade sees on se wahhest ühhe temal ja nendasammoti ühhe tenia otsial wägga raske kohta ehk teniat sada. Jssiärranis on se noordel  tüttarlastel, kes pissema linnadest senna lahhawad, wägga kardetaw assi, wsiwad sel kombel, kui tundmatad ja teadmatud, ilma tahtmata laia tee peale sattuda. Sepärrast on nüüd Peterburgis head innimesed nõu kokko heitnud ja tahtwad senna üht sesuggust kuntori  assutada, kuhho igga leiwawannem, kes üht. teniat tarwitab, omma nimme üllesannab ja otse nendasammoti ka üks tenistuse otsia sealt otsust saab, kuhhu teniat tarwitakse. Tunnini  on sedda seal ka jubba ühhel kombel tallitud,  agga selle ülle olla sured kaebtused tõstetud,  otse kui ei õlleks seal hästi tallitud, mis tallitada olnud. Sesamma uus seltskond tahhab ka ühtlase eddespiddi mannaks ja jõuetumaks  janud tenia te tulgutamist ja eestmurretsemist  ennese holeks wötta ja on neil, kellele  ta kohta murretseb, selle eest 50 koppikat maksa. Peterburgist kirjutakse 4. Oktobril. Balti raudteest könneleb wenne kauba seitung, et sõidud üllemal nimmetud raudtee peal kesk Oktobri kuul peawad peale hakkama. Kes seal lähhemal ellawad, sawad sure römoga näggema, kui mässin omma essimest reisi hulga wankre rongiga tormates eddasi lähhab. Uendu sed söawäggede jures. Kauba seitung teab könneleda, et meie sõami- msterium, sure holega patsub mõnda asja Wenne söawäggede jures uendada ja Preisi moduse järrel seada, kelle söariistad ni õnnelikud  wöitmas. Sepärrast peab ministerium nüüd kõige ennamiste selle eest hoolt, et söamehhed  waimoliko tarkuse sees öppetud sawad, ja on sedda nenda seadnud, et nekrudid, enne kui neid rüggementide peale ärrajaggatakse, luggema ja kirjutama öppetakse; sest tarkus on iggas asjas se üllem assi. Wennema hobbuste kaswatamisest.  .Wallitsuse teadaandja" könneleb Wennema  hobbuste kaswatamisest aastal 1869 ja ütleb, et nimmetud aastal 19,875 Wennemaal  sünnitud ja kaswatud hobbust ülle piri wäljamale widud, se on: 8459 hobbust rohkem,  kui aastal 1868 walja widud. Se rohkem  wäljawimine tulla ennamiste sest, et Wennema  hobbused aastal 1867 Parist' näituse peal nähha olnud, ja saab wist eddespiddi weel paljo suremaks minnema, kui nad nendega ennam tuttawaks sanud ja neid ka Wennema teise näituse peal on tähhelpannud. Waötowaidlemata  on ka tööst, et kui ni paljo hobbustd  ülle piri wäljaläinud, siis hea summake rahha jälle sisse on tulnud ja nenda hobbuse kauplemine wägga tõusnud, ning hobbuste kaswatajad mütsi kergitanud; se ei õlleks tõeste mitte pahha, kui igga pöllomees ommale parremat  hobbuse seltsi murretseks; kaswatamise aeg ja kullo on üks ja sesamma; agga kaswatamise  kasso saggedaste kümme kord surem. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Üks wäljama seitung könneleb,  et Sakslased 9. Oktobril, enne lõunat, omma Strassburgi linna sisseminnemist, sure pühhandusega pühhitsenud ja sedda kõige saksa söawäggede üllema kässo andja nimmel, kui tullewast Elsas»Lootringeni makonna pea-linna wasto wötma. Esmalt winud kõik piddo rongis ollewad söa- ja muud ammetnikud katoligo  usso Laatsareti kirrikus ja parrast protestanti  ussuliste pühha Toma kirrikus pühhas  jummalatenistuses selle kõrgema Issandate  Issandale ja söawäggede kaitsjale süddameliko  tänno, et ta nende söarnsto m sure 341