retööd näidata, ja need olnud kaks wals rahameistert,  kes mone tinast M koppika tükki walmis walanud, ning tahtnud neid hõbeda asemel wälja anda; aga ennäh! tuul wiinud haisu politsei ninasse ja sääl läinud asi nurja; peawad mehikesed ka esmalt aastat wiis kroonu mangi roodus teenima ja siis marsigo Siberi maale ja katsugu sääl oma pead ausaste toita. Üks mana sõna ütleb: ..Kingsep jää oma liistu juure" see peab seda tähendama: Iga üks jäägo oma töö juure ja toitko enast suusas  te. - Talwest. Ehk meil kewadine poori pääw kül üsna läwe ees, ei taha meie tänawune  talwe sest häbeneda, ega oma kiusust järele  anda, maid walitseb praego ikka weel sellesamma waljusega, kuida ta see aasta kõige oma elu aeal walitsenud. Praego, se on 6. Märtsil, kus neid ridasid kirjutame, on meil 10 kraadi külma, mis juba head riet tarwitab,  kui tarwis kuhugi minna, ja wali põhja tuul ei taha päikesele weel sugugi wöimust anda, ehk ta kül lahkeste ja armsaste waatab.  Kui see tali oma waljusega kül mitmel mokkad wilto tõmmanud ja neid nurisema pannud, siiski arwame et hobused kõige rohkem  wöiksid kaebada, sest et nende kaelad ja kondid kõige parem on tundnud, kui raske koorma wedu ühe seesuguse auklise teega, nago meil see talwe on, on olnud ja iseäranis weel siiS, kui halastamata peremees piitsa ehk wemlaga  koorma otsas istub ehk körwas käib. Praego on see aeg, kus linu sisse wooritakse, üsna hale on näha, kuida waesed loomad kõigist ihu ja hinge wääst koormat ühest august  teise järele wälja tassitawad ja kui ruttu  st ei lähä, siis tantsib mehe wemmal hobuse selgas. See asi paneb neid wägise soowima, et meie raudtee õige pea wöiks jalale saada, siis lõppeb wast see alaline hobuste piinamine, mis nüüd igapääw meie silmade ees; waene loom peab wägise omast terwisest ilma jääma.  Lina moorist langeb iga pääw nii rohkeste sisse, et wastowötjad ei suuda nii paljo wasto wötta; mõned peawad mitto pääwa  järge ootama, enne kui ette saamad. Pernomaalt. 25 aastane ameti pääw. KuLda kuulnud oleme, on Jakobi koguduse öppetaja Metzler, 19. Weebruaril, oma 25 aastast ameti pääwa pühitsenud. Oleme säält kül kirja läbi sõnumid oodanud, kuida pidu läinud sa mis muud sääl sündinud,  aga tuisand teede läbi, ei ole sönumed meie kätte ulatanud. Imeks ei woi seda ka panna, kui maalt wahel sönumed tulemata jaamad,  sest sääl juhtub ka seda wahest, et paberi,  sule ja tindi puudus, nago nälja aeal leiwa puudus, majas olema. Noh, mis ei ole tulnud, ega seda meie ka pole saanud. Elajate näitus. Balti nädala lehe läbi antakse tääda, et Perno-Willandi  suur põllumeeste selts nõuks wötnud, 23., 24. ja 25. Juunil, Willandis üht elajate näitust ettewötta, kuhu ka ühtlase kõik sugu pöllotöö riistu ja põllu saaki wastowöetakse. Peaksid meie weikesed põllumehed õige rohkeste sest näitusest osa wötma. Tartust. Pettus. Tartu uus saksa seitung  kõneleb alama sündinud, aga wäga tähelpanemise  wäärt asjast. Kuida see meil tuttaw, said wümasel nekrudi wötmise ajal kõik wastowöetud nekrudid warsi pääle selle, kui olid wastowöetud ja wannutatud, koju lastud, aga igaühele wastowötmise komissioni poolest tunniskiri kaasa antud, mis umbes nenda oli kirjutatud: ..Jakob Mäggi, Ropkoi talust, on 10. Nowembril 1874, worm 15, wastowöetud ja peab 20. Detsembril jälle Tartus olema." Ühtlase on ka politsei kõhtudele  kohuseks tehtud, selle üle walwada, et käsk taieste saab täidetud. 20. Detsembril on üks mees maakonna kommanderi jure tulnud  ja nekrudi wastowötmise poolest antud tunniskirjad ettenäidanud, et tema Jakob Mäggi olla, ja ka senna saadetud, kuhu ta pidand minema; aga päris Jakob Mäggi jäänud  wagusi koju. Seda nähes ei ole wallawanem  asja nenda wöinud jätta, waid on meie armsat Jakob Mäggi kaasa wötnud ja kohto kätte wastamisele wiinud, kus ta olla tunnistanud,  et tema teenistusse läinud mehega nimesid wahetanud ja olla selle üle üht kirja ettenäidanud, kuida nad endid ühendanud.  Loodame selle, ülewäga tähelpanemife 92