Saksama söawäed senna tulleksid ja mid waigistada  wöiksid, kui mässama hakkawad. Wanna Preisi kunningas ei olle, kuida se meil jubba teada, ,se kord mitte koddo, waid söa jures. Sel korral olla ta just Saarbrükkenis  ja sealt olla ta 11. Aug. (36. Julil) lõuna  kell o kaksteistkümmend Prantsuse rigi üllamatele  allamal seisawat kulutust kulutada lasknud  : „Meie Willem, Preisima kunningas, anname  nende makonnade rahwale, mis Sadama  söawäed enneste kätte wotsid , sedda mis siin allamal seisab, teada: Peale selle, et keiser  Napoleon saksa rahwa peale, kes sowis ja praego weel sowib, prantsuse rahwaga rahhus ellada, ni hästi merre kui ma peal on tulnud, ollen minna issi kõige üllemat wallitsust Saksama  soawäggede ülle ennest katte wötnud, et Napoleoni peale Lükkimist taggasi röhhuda, ja ollen omma söamäggede wapruse ja möidosamise  läbbi ülle piri Prantsuse ma sisse tulnud.  Minna pean södda Prantsuse soldatitega,  agga mitte Prantsuse pürjeritega. Nemmad  wöiwad selle polest ilma kartuseta ellada,  et minna ja minno waggi, ei nende enneste,  egga nende marrandustsst ei puto, ni kaua, kui nemmad issi omma wästast ollemiss läbbi kõige Saksama söamäggede wihha waenS enneste peäle ei kiöso, ja peawad, kui rahholist  ellawad, mo kaitsmist maitsma. Kindralid,  kes iggaüks issiärralikult ühhe mäe ossa ülle wallitsewad ja neid kommandiriwad, samad  ühhe issiärraliku kinnitust läbbi, mis ka kõigile teadaantakse, seadusi teggema/ mis nihästi  kõige koggokonnadesse kui üksiko innimestesse  putuwad, ja neile awwaldada, kmda nendega luggu lähhäb, kes söa prügi ja seaduse wasto julgeb tehha; nemmad samad kõik ühhe!  wisil, mis ühhe teädaandmiftsse pudub, kindlaks kinnitama, mis söamäggede tarwidus saab tarwitama; nemmad samad ka Saksa» ja Prantsuse ma rahhade wahhelist küurfl nenda kindlaks seadma, et Saksama söamäggede ja Prantsuse rahwa wahhel kõik assi kergeste tallitud woib sada. Willem." Telegrahwi sönnumed, mis 31. ZuU öhts, kello 11, 55 minuti, söaplatsist Berlini tul- uud on: Waltsburg on Sakslaste käes;Bitsh saab, sest et seal 3W meest kaardi wägge sees, ühhest kompagniist hoitud, Saksama hob- buse wäggi on jubba Lünewilles. I. Augustil  kirjutakse: Prantsuse söawäed olljd Niedi petama janud ja seal ennast ühhe lahhingi  wasto walmistanud, ommetige olla nad jubba ei la Metsi kohtas ülle Moseli jõe taggasi  pöggenenud. Saksama hobbuse wäggi seisab Metsi ümber. Lihtenberg on ennast heaga Saksa wäggede kätte ärraandnud. Lütselsteinis ja muial kohtades on Sakslased sured maggasini täied söameeste mona eest leidnud.  2. Augustil. Awwalikud sönnumed söaplatsist andwad pea korterist teada, et waenlane  Pont a Moussonist wäljaläinud ja et Saksama ratsa wäggi põhja poolt Nantsit , raudteed ärralöhkunud. 3. Augustil, enne lõunat kello lv, IV minuti: Praego sai Preisi kunningana omma jure abbikasa käest söaplatsist  sönnumed: ..Wö.do lahhing Metsis 7. ja I. wäe-kori läbbi, selgemad sönnumed puduwad  weel; ma lähhän nikohhe söaplatsi." Lahhingi ülle, mis Wörthenis olli ja kellest jubba ommal aeal lühhidelt sönnumid antud) ei olle selle tunnini weel selgemaid ja täielikumaid sönnumid tulnud. Üksikuid asjo antakse sealt teada, mis tunnistawad, et se suur õnnelik wöit ja nendasammoti ka Saarbrükkenis,  mitte ilma sure ohvprita ei oste kätte tulnud. Meie kuleme ülleüldse nende läbbi, kes söa wäggede jurest tullewad, ühhe asja ülle kaebmist ja se on: söameeste lia tullise waimo ja mitte surmast holimise ülle ; nad on otse kui tulli wihhased murdjad metsa lomad, kes ei surma egga middagit ei karda. Lahhing  Saarbrükkenis on ennam mehhi maksnud,  kui tarwis olli ja mis- sest tulli, et meie mehhed ennast piddada ei lasknud. Nimmelt ei tahha Baieri mehhed talgi Saksa meeste tahha jäda, waid allati nendega ühhe wäm peal seista; ka Würtembergi mehhed on waggurad  ja waprad. Watame nüüd kord, mis Austria rahwas ja nende seitungid söast könnelewad ja kelle pole nad hyiawad, kas Prantslase woi Preislase pole. Nende seittung  könneleb: Parisist telegrahwiga tulnud Sakslaste wöido sönnumed ollid hakkatuses paljo suremad, kui jneed mis Berlinist söa wöido ülle anti: agga nüüd olla nad korraga koggoniste teiseks läinud. Meie rahwas, mis künni mönne tunni eest taggast, ommad kur- 262