ühhe suggune olnud, waid ühhes kohtas rohkem  teises wähhem ja on ka neiv kohti, kus saak wägga waene olnud, nago sedda ka Zekaterinoslawi  kubbermangust tuleme; seal olla nälg praego jubda ni suur, et omma wäega ei jõua selle wasto söddida. Kuida wenne seitung „Golos" könneleb, on maakonna wan- nemad 24. Septembril koos olnud, nöupiddamas,  kuida selle pudusele abbi sada ja olla -sedda kindlat nöu wötnud, kubbermangu üllemate  käest tuhhat rubla palluda ja selle eest wilja osta ning koggokonnade peale ärrajaggada  ja nenda nende nälja hädda wähhendada.  Mariampolist. Tallo rahwa ello kossumisest. Siin ütled sa wanna kassowend  ja küllawadder warsi: ütle mulle enne, kus Mariampol on, siis ommetige tean, kus se õnnelik rahwas on, kelle kassi nihästi käib; tulleb aeg, siis lähhaksin neid kord ka watama. Minna issi põlle ka senna sanud, mis ma lähhän  sinna, ma ei mõista jo nende keelt. Noh, kule siis kus se makond ja lin on: wata se on Polamaal, Kowno ja Wilna linnast mitte wägga kaugel, Augustowi kubbermangus. Selle rahwa ellojärge kidab Warshawi seitung wägga ja ütleb nende käe wägga hästi käiwad, ja immestleb sedda, kui üht wägga arruldast asja. Ta ütleb: Se on jubba warsi nende suurde ja puhta ning holega harvikud ellomaeadest, nende pöllo harrimisest ja nende kennast hobbustest  nähha. Se põlle ennam kellegi arruldane assi, et tallopoead kahhe hobbuse tõllaga linna tullewad. Mariampolis on ka gümnasiumi kool, kus 3W koli poissi ja põled neist on kõik rikka rallopoege poead. Ühhe sesugguse rikka tallopoeal  on se kõige suremaks õnneks, kui temma poeast üks waimolik mees saab; sepärrast lähhäb  siis ka koli poistest, ennamiste kõik tallopoea  poead, enne kui gümnasiumi koli on läbbi käinud, katoligi ussuliste waimoliko koli. Paljo neist tallopoistest käiwad kaks woi kolm allamat  klassi gümnasiumis läbbi, astuwad siis kolist wälja ja lähhäwad omma hobbuste ja härgade tahha jälle taggasi. Neid on wägga pissut, kes suremat ilmaliku tarkust nöuawad."  Noh, wata nüüd wanna söbber! Eks olle luggu seal selle polest parrem, kui meie jures? Siin ütleb tallomees ja oige üsna ilma häbbita: .Folidest ei tulle muud kui hobbuste  margad ja aida lohkujad wälja." Sinna kallis aeg! kui luggo nenda õlleks, siis saaksid jo nore Polakatest, kes gümnasiumi kotist wäljatullewad,  ka hobbuse margad ja aida lõhkujad,  agga sedda ei ütle Warshawi seitung mitte, waid agga sedda, et nad jälle omma, hobbuste ja härgade tahha lähhäwad; muidugi teada, omma pöllo töö jure. Kui üks kolitud Kolakas  ei habbene adra tagga käia ja pöldo harrida,  miks peab siis üks Eestlane ennast sest häbbenema? Ehk missuggune kolitud mees on jubba hobbuse margaks ja aida lohkujaks heitnud? Sesuggust jutto kuleme meel surema hulga Eestirahma suust ja sest tulleb siis ka, et neid pölgtakse ja nende peale üht ja teist laimo könnet tõstetakse. Midda targem pöllsmees,  sedda rikkam ta on. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Palwe ja appi hüüdmine»  Oktobri ku wimase ja Nowembri kuu essimessl päewal on hirmus marrs ja torm, issiärranis merre äärtse rahwale, ärraräkimata suurt kahjo teinud ja need wägga sure ja pöllastamise wäärt hädda ja puduse sisse saatnud.  Pommeri pool sare se hirmus marru, terwed ellokohhad ärrarikkunud, kus jures ka paljo innimesi ommast ellust ja tuhhanded  omma ellomaeadest ja warrandusest ilma  janud. Shleswigi linnas, Ekerworde, on üksi peale kahhe saea maea ärralöhhutud ja prüggi unnikuks sanud. Kõige nende häddaliste  kissendamine on siis ka kõige liggimese armastaja innimeste süddamid halledusega täitnud,  et nemmad nüüd omma healt seitungides awwalikult töstwad ja palluwad, rohked andid nende õnnetumate heaks anda, et sellega nende hadda wähhendada, mis jubba risti arm igga ristiinnimese käest nõuab häddalistele appi ruttata. Armo-l eiwa söjate arro Elsas-Lootringenis  ei näita mitte weike ollewad, mis siis Saksa rigiwallitsusele aastas kaunis sure summa  rahha ärratarwitab. Wäljama 'söa seitung ütleb neid" 12 tuhhat meest praego Elsaösis 395