Ptattkwu rtist/ 9. MaAi 'Mla päkrast lõunat'piddasid würst Bismark, Jules Wäwre ja Pouüer-Kwuertier ül)t mitme tunyilist konwerentsi»  Kulda kuulda peawad nad kolmeks -päxwaks senna jaema. Berlinist,-it9. -Mall. Prantsuse rigiwallitsus,  on ühhs Saksama pankiri-maeaga laeno kontrakti teinud, km sure summa peale, on teadmata, sedda ei õlle wee! M antud» —-VSõnnyyled PariM, et rigiwallittuse  söawäed Parisi maxsinud, näitawad nattuke  enye aegsed ollewad Roshewort olla wangi pantud. Prankwurtist antakse teada, et wanna keisre Willemal nõu olla senna sõita;  sepärrast olla seal praego suur walntistsmine  selle wasto. ' . ' / Parisist, 10. Mail. Seal olnud suur önnetus/ üks patronide teggemise wabrik lastud  pölleMa, mis hirmsa mürrinaga wästo tahmast läinud» Nende arm, keö seal jures õnnetumat surma sanud antakse kahhel sumama!  ülles; ükst ütleb M teine 2W, ei tea kummal õigus on. : Parisist, Mail» Mässajad on Kolmaino  Jummala kirriko höbbe ja muud kallid asjad ennestele wKtnud, ja seddasamma ka teistes kirrikutes teinud ja peawad siis kõik kirrikud lukko pantud sama. Ludwig XVI. kabbeli lõhkumine sai tänna Wte wöetud. Seks seatud kohhus, kes wangise peawad pinama  ja neile kohhut mõistma, hcstkas tänna omma tööd peale. Londdnist, il. Mail. Prints Wales on keisre Napoleonil Shislehurstis lböeraspeul käinud. Berlinist, 11. Mail. Rigiwalli tsuse söa waed on 10. Mail Paris: linna sisse, kus nad allaliste tapluste al, eddasi läittud. Rahwäs  olnud kui messilased- ülleskohhutub, issiärranis  meel, et ni rohkeste tullekahjusi olnud. Mässajate wallitsuse seltsist on mitmed ärrapöggenenud.  Kolm Saksa wäggede jaggo, kellel käsk käes olli, kojo tulla; olla ue kässo sanud, weel ühhest ajast Prantsusemale jäeda. Berlinist, 12. Mail. Ria seitung M 107 toob telegrammi sonnumed, et meie suur ja armoline Keiserina Mayia UleHsandrowna  kalli terwissgä Emsi linna jõudnud. Tännane ..rigiteadaandja" annab awwalikult teada, et ra-hho Saksa- ja PrantsnfsMa wahhel  nüüd kinnitud olla. .'We r sa il! est, IZ. Mai!. RiHZwallitsüse söawäed wötfid tänna linna-maea mässajate käest ärra ja lodqwad õhtuks kõik Parist linna omma kätte sawad. Wersaillest, 14. Mail. Parisist antakse awwaliko telegrammi läbbi .teada, et mässajad  taieste ärrawöedetud ja kõik kindlused ning kantsid nende . käest ärrawöetud z surem ossa nende wallitsuse liikmetest on kinni wöetud ja wangi pantud. Regault olla seäduse järvele mahhalastud. Mässajad südanud linna, isstärranis  Lsuwre ümbert pöllema, kus teistel kustutamisega praego suur teggemine olla. Kui suurt kahjo tulli teinud, ei olle weel selgeste  teada. . Möistatused. 1. Kord kõnnin kirest köidikul. Kord Lassa hälli taema al, Kord maadlen maa peal meestega Kord lind mind löhhub lõpmata. Kui ösel hingad rahhuga. Siis tagga tarre tantsin ma Ja nuttan nuutsun. hallesti Ehk kül mind issi pollegi. Loed eest, siis kurja ilma a'al Ma ollen wäggew iggal maal; Ja taggant saggest piga käes Ta kabib kord mind igga päew. . ' A. R. 2. Eest luggedes ma annan soja Ja taagani ollen väewa Loja. A. R. 167 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn Seniuri polelt lubbatnd. Rigas, 8. Mail 1871. Teadaandmised. Keiserlik Perno raekahhus, kutsub iggaüht, kellel allamal seisawa järrel jänud warranduse 1) ärrasurnud pürjeri ja püttasseppa meistre Eduard Heinrich Lungerti ja 3) ärrasurnud koddaniko Hiudrik Tied erru  anni pärrimise ehk wölla nõudmise õigus peaks ollewa, seläbbi, et omma õigust selle kulutuse alla kirjutud  päewast arwäta ühhe aastä ja kue näddala aea sees, olgo issi ehk seaduse järrele kinnitud wol-