gemist, mis ta sure! nätja aeal Eestimaal, on näinud, kuidä temma tüddimata nende heaks rahha korjas ja nende nälja hädda püdis kustutada.  Nenda ei olle siis' wanna Jubilar  mitte ükspäinis meie linnas/'saksa seltsi- des, owma-' nimme,'' kustumata - tähtedega ' iggaweste  meiespstawaks ÄespaMsd, maid' ka siin ümberkaudo. Psaks se selle wanna auwäärt  mehhel weel õige ollema, endises ramMns omma õnnistud tööd eddasi tehha 'ja hallitada. . s -' Uttes tatid. - .Menne' Kswalideteadustab  üht kõige kõrgemalt kinnitatud, ülleüldfs  wäetemstuse putuwüt rei h srad i heaks arwamisti Rttestaüd selle ülle,- et laewa kapteinid,  tüürmannid ja inshener-mihanikud, kes laewa massinate meistriks, tõeste ommas ammetis  on, peawad nende laewade perremeeste polest wäljaantud sama, kelle laewade peal nemmad tenistuses on. Lootsid ja lootside  koolipoisid sawad tunniskirjad lootside ksMmandiri ehk lootside üllema waMtsuse käest. Peaks tegi julgema seaduse wastaliko tunniskirja  andma/ siis langemad need, kes seal jures  süüdlased, ülleüldse wäeteniötuse pöhjuskirjade  223. Artikelis nimmetud wastamise alla. ' - Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist: Keiser Willsm  ja paawst. Kuida Keiser Willema ja paawsti wahheliftd asjad seiswad, sest könnelsb  üks Wini linna seitung wägga tähhelepannemise  wäärt asja. Sealt kirjutakse: -.Meie ei olle mitte iggapäewast teed kaudo, waid kõrgema ja ustawa meeste käest sönnumid  sanud, mis sedda töendawad, et Saksamaa  keisri südvames sedda wähhemadki wihha,  wanna pühha issa wasto ei olle, ehk kül ulrtamontaanlased sest suurt karra tewad. Jtaliamaa wäljaspolise asjade tallitaja ministerium  tahhab teada, et keiser Willem mönne kuu eest taggasi, pühha issa käest olla küssida lasknud, kas ta wöib lota, et kui temma Roma linna peaks tullema, ja tahhaks wanna pühha issa watama minna, temma jures üht lahket wastowötmist saab leidma. Wastus wanna pMWsti pos!t olnud selle psslt, SMC mitte selle wasto;za nimmelt nenda, et wanna paamft keisert wägga sure römuga saab wastowötma, chk'ta kül vollaseadM praegune- ollik temMale ei lubba, keisert' au ja auustusega wastswötta, kuida ta ftdva wäärt on ja kurda temma eel olleja , keisert Mkslait ommal aeal on wastowötnud. Ühtlase  on ka se sowine wanna paawstr poolt seal kirja sees seisnud, kus ta sowib, et Polamaa  kKtsliklased, keisre kaitsmise alla saaksid." MiesbadeZM» Andeks andmine. Sealt kirjutakse 7. Septembril, et Keiser Prantsuse paatert, kes Majestäti laemduse parrast  kahhe kuu peale olla wangi mõistetud, lahti lubbanud ja temmale andeks andnud. Ta olla nimmetud päewal lahti lastud ja teisel  päewal osta ta kojo poole reisinud. Keisre reisist Ztaliamaale könneldakse:  Ni kaua, kui von Keudelli herra Berlinis  aega widab, peab se ka selgeks tehtud sama, kas wanna keiser saab Ztaliamaale minnema,  woi mitte ja senna jure peawad tohtred  sedda wimast sönna ütlema ja nago sedda kinnitama. Et wanna keiser praego wägga heas terwises, sepärrast ei olle siis karta, et tohtred sedda saaksid keelma, nõuks wsetud reisi ettewõtta. Arwatakse et kui wanna keiser  saab reisima, temma siis Oktobri kuu essimese  pole sees sedda wist saab teggema ja nimmelt Baden-Badenist otse kohhe, kuhhu ta igga aasta Keiserina sündimise päewaks lähhäb.  Selle aea sees, mis wanna keiser Baden-Badenis  saab ollema, tahhab temma ka Austria Keiserina jure wöerusele minna, tedda terretama, kes omma norema tütrega, Ertshertsogina  Baleriega Wighti sarelt senna saab tullema ja paar päiwi seal tahhab aega wita. Magdeburgist. Laew kinni wöetud. Wigust olla Lelegrahwiga 9. Septembril sönnumid  sadetud, et sealatsed kohtud üht Prantsuse  laewa kinni wötnud, kellel wals laewa pabberid ette näidata olnud ja kelle järrele laew Portugali maale, Lissaboni linna, piddand minnema. Et sealt pealt agga 590 püssi ja muud keeldud kaupa leitud, mis nad Karlist- 317