maksa, tedda ärratappa. Mantsil sn ka mees, kes selle polost sönna peab, mis ta kord öölnud,  sedda ta ka teeb, mingo aega mis lähhäb.  Minnestuse surm. Neaplist kirjutakse  6. Augustil: Mödaläinud päiwil on kaks töömeest meie surno aeast mödaläinud ja nenda sealt möda minnes surnoaea poolt kassast  oigamise ja hädda kaebtuse healt kuulnud. Mehhed wötnud süddamed rindo ja läinud heale järrele senna pole, kust sedda kuulsid, künni surno kabbeli jure, kus ühhe nore naesterahwa  surno kehha päride peal seisnud. Ta olnud külm ja köwws nago kõik surnud, silmad  kinni, agga aeg aealt teinud ta kuuldud healt. Ta sanud ni kohhe ommakste jure taggasi widud, kus ta mönne aea parrast jälle ellusse tõusnud; nüüd olla ta jälle üsna terme.  - Kui wägga on tarwis, surno matmisega  senni odata, künni lehk jure tulnud. Uemad sönnumed. Pernust, 23. Augustil. Meie poolwenda,  kes Tartus ellab, käis minnewa näddala meid watamas ja könneles seal mõnnest asjust,  mis seal ja muial sündinud ja siis ka sedda, st lõuna ma küllalised, kes meil igga aasta woeraks käiwad, se aasta kaunis Varrakult  nähhikse tele minnewad. Ütleb Tartus  ja seal ümberkaudo peäsukeste arru hulk wähhemaks janud ja mustad räästad koggoniste  kaddund ollewad. Seddasamma peame ka Perno peäsukestest ja musta räästastest ütlema, kaddusid ühhe korraga, nago olleksid nad käsko sanud, ruttust tele minna, woi on nad ka, nago w'a poolwenda ütleb: põhja poolt kirja sanud ja sealt seest leidnud, et süggise se aasta warremalt ähwardab tulla, kui ta sedda muido teinud. Meie praegused ilmad ei näita sedda kül mitte; agga kui pea need teiseks wöiwad minna. Riast, 15. Augustil. Suurwürstinad Aleksandra Joseporvna ja Katarina Mihailowna,  on-12. selle ku päewal Peterburgist wäljaznale  reisinud, mis ..Wallitsuse teadaandja" juttustab. Tartust. Kuida kuleme, on Tarto güm- gasiumi üllem koli öppetaja kandidat Jakob Hurt esmaspäewal, 7. selle ku päewal, Odenpä koggoduse oppetajaks wallitsetud. Endine  öppetaja Kautzmann olla ennast wannaduse  parrast ammetist lahti wötnud. Aurolaew Aleksander, mis hiljoti kiwwi otsa olli jooksnud ja kaelani wee sees olli, on sealt arra kaldasse todud ja kuida kuleme, ei pea wigga liig suur ollema, arwatakse lühhikese  aeaga jälle parrandud sawad, et tele wöib minna. Peterburgist, 1?. Augustil. Suur Majestät  Keisre Herra, on Harkowis katedralis (kirrikus) ja naesterahwa koli watamas käinud  ning eila shto kalli terwisega Tshugujewi  jõudnud. Peterburgist, 19. Augustil. ..Wallitsuse  teadaandja" ütleb, et suur Majestät Keisre Herra 18. jälle Harkowi tulnud, ja sellesamma päewa lõuna sealt jälle eddasi reisinud.  Jelisawetgrodist, 29. Augustil. Peale selle, kui suur Majestät Krementshugis seal ollewat sõawägge olli üllewadanud, jõudis ta eila öhto kalli terwisega meie linna. Berlinist, 17. Augustil. Wanna keiser Willem on Regensburgi tulnud ja sesammal päewal seal Berlini sõitnud. Saksama kroonprintsil olla tahtmine Elbehertsogi maad ka läbbi reisida. Bernist, 19. Augustil. Wanna keiser Willem on hea terwisega jälle kojo jõudnud. Selle tee peal olla ta Sakseni kunningaga koos olnud, kus nad teine teist terretanud.  Seitung  „Moniteur" ütleb wanna paawsti terwise  sedda kord õige waese ollewad. Kes woib sedda immeks panna, eks ta olle jubba wanna innime, kelle öhto ta läwwe ees. Intressi psbberid. Rigas, 19. Augustil 1872. sprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. rubl sprots. rigi pankpilletid .......... „ I. jau wöidopabberid .... 153 „ N. „ „ ' 154 Liwima pantkirjad ütles ööldud 100 „ „ „ ülles ütlematta . „ 283