Mihkle kuu essimesel näddalal ka meie linnas, kus nad kaks kontserti andsid, rede stmal Septembril  pürjerklubbi saalis ja pühhapäewal zmal Septembril, teatre maeas. Möllemail korrail on rahwast murdus koos olnud ja kes nende laulo kuulnud, ütlewad sedda üllewägga kenna olnud; peawad essimesed meistrid ommas  ammetis ollema. Pilleti hinnad ollid kaunis kõrged, essimesel päewal maksid, essimese  platsi peal üks rubla ja teise platsi peal 75 kopp. teisel päewal maksid 75 ja 50 kopp. tük. Kidetakse, et mehhed wägga tublid ommas  kunstis olnud, kes wägga kennaSte laulnud.  Riast. Mis liast julgusest tulle  b. Se olnud essimesel Septembril, et seitse innimest ühte pissukese paati astunud, kellega nad Dünamündest, ülle Düna jõe Magnusholmi,  tahtnud minna. Üks kaunis suur laene lönud padi ümber ja kõik seitse kukkunud  padist wälja; kaks sanud soja hingega kaldasse, agga wiis läinud, kui kiwwid jõe põhja ja janud senna; künni 5. Septembri kuu päewani, on agga üks neist önnetumaist leitud, kedda tuul Magnusholmi pole jöe kaldasse  wälja ajanud, agga teised olnud ja janud  weel kaddunuks; neid otsitud kül igga päew, agga põlle mitte leitud. Tartnst. Aup algad. Kuida se meil teada, olli wimaste Augusti kuu päiwe sees Tartus ellajate ja pöllotöö riistade naitus, ja 30. Augustil, just lõuna aeal, aupalgade waljajaggamine. Essimest aupalka on sanud: Paisto kihhelkonnast, Ollustwerre tallopoeg P. Ainson omma täkko eest ja sealtsammast wallast J. Ainson höbbe aurahha; Tehkelwerre  tallopoeg Kipsaar, omma täkko eest 25 rubla; Ottepä tallopoeg Z. Kriisk omma märra eest 20 rubla. Teist palka on sanud: Ellenorme tallopoeg Post omma täkko eest 15 rubla, Üllila tallopoeg Sombak omma märra eest 10 rubla. Kolmat palka on sanud: Wanna Tennasilma rentnik Kihno omma täkko eest kituse kirja ja seddasamma on ka sanud paron Ungern Karaskist omma kahhe märra eest ja Ollustwerre tallopoeg Z. Ainson omma märra eest. Karri ellajate eest on essimest palka üks höbbe aurahha - sanud, Kurrista  mõisa herra von Samson, omma pulli eest; krahw Manteujfel, Säre mõisast, omma pulli ja kahhe härikwasstka eest; peale selle on sanud herra Stokebüe, Kongadast, omma lehma eest ja Tehkelwerre tallopoeg Kipsaar omma lehma eest mis eht eesti suggust, iggaüks 15 rubla. Teine aupalk olnud üks wassest metal ehk aurahha, mis kolm mõisa herrat omma ellajate eest sanud. Peale nende on weel mitto üllemat kui allamat meest wöi ja mönne mu tööriiste ehk massinate eest kituse kirjast sanud, ja ka Wändra tallopoeg Jakobson 10 rubla reisi rahha omma eht eesti suggu pulli eest sanud. Hirmus õnnetus. Septembri kuu 7. päewal, on seal üks wägga suur õnnetus olnud. Warsi peale kello 11, enne lõunat, on R. Umblia puu platsi peal, nago üht maa allust wingumist kuuldud ja ühtlase seisnud ka seal ollew aurosaeweske, pakso auro ja suitso pilwe sees, mis sedda tunnistanud et auro kattel lõhkenud ja kõik lõuna põline sein mahha löhhutud on. Ni pea kui tullekustutaja  selts senna tulnud, siis olnud ka kõik õnnetus, kõikide silmade ees. Kõik mürid, iggast neljast küljest olnud maa pinnani mahhalöhhutud  ja mis weel seal seisnud, olnud mahha langemas; kattus kõige paridega körwa lükkatud ja maea sees kõik läbb i seite ühheteise peal; ühtlase olla ka puu wärk pöllema  hakkanud ja paks suits ning aur tõusnud,  kui märato paks pilli, wasto taewast. Tullekustutaja seltsi essimene töö olnud, neid õnnetumaid, kes selle lõhkemise läbbi purru ja prÜggi alla sattunud, wälja otsida ja ei olle kaua turinud, siis on nad wäljatonud: massinameister  Johann Erich, kes kül weel ellanud,  agga tohtre ütlemise peale, totust põlle, et ellama jäeb; sanud warsi uniwersttäti klinikusse  widud; ja ahjokütja, Karl Mullikas, 19 aastat wanna, kistud surnult prüggi alt wälja, kellel kõik ihho, käed ja jallad wägga ärra pöllend ja pea purrustud olnud. Peale nende kahhe, on weel kaks töömeest, ennam ehk wähhem hawatud olnud, möllemad sanud ka uniwersttäti klinikusse parrandada widud. Tullekustutaja seltsi meestest, on üks ronnija omma pölwele seddawõrt haiget teinud, et on 307