ja õiget tuggewust põlle tal praegugi mitte ennam. Praeguse Khiwa rigi pind on rasked nimmetada,  sest et nad mitte õige kindlad põlle. Wasto põhja käib temma piir wasro Araljärwe,  agga kolmest küljest käida ta pirid wasto körbesid, ja rabbasid, kelle peal ellaw rahwas aina üksi siis Khiwa rigi allamaks tunnistab, kui neil middagi kasso lota. Temma pirid on umbes nenda: Wasto põhja, kuida jubba õöldud, Aral-järwe lõuna polise ranna ja Dau- Kara maakonna wasto; põhja hommiko pool Kisil-Kum kõrbe; hommiko pool Bapat-Kum kõrbe, kellega ta ühhes Buhara ja allamale künni Amur-Darja jõe wasto käib; öhto pole jookseb ta piir umbes 150 wersta pahhem pool Amur-Darja jõe kallast möda eddasi wasto söosid ja rabbasid ning körbesid kus tuiskaw liiw ja jälle pilliroog kennaste kaswab, kus seal kõrbes ellaja rahwas, omma ellajaid peal södab. Kesk nende praego nimmetud ilma prukimata  madest käib üks kenna tük maad läbbi, se on Pitnjaki linnast künni Kungradi linnani, Amur-Darja jõe pahhem pool kaldas, mis üks wägga hea maa ja sepärrast ka rahwast täis, mis maaharrimisest ellab. Amur-Darja jöggi, omma kaunis kõrge kallastega,  jookseb sealt läbbi. Se jöggi on omma laiuse polest nattuke laiem, kui meie Perno jöggi, temma laiust öötdakse 415 sülda  ollewad, se õlleks siis rohkem kolmwerend wersta ja midda allamal ta lähhäb, sedda kitsamaks  ta jäeb. Bent kindluse kohtas olla ta laiust 350 sülda, Kungradis agga mitte rohkem kui 60 sülda. Selle märatuma laia jõe sees on ka mitmed maddalad sared, kellest monned 15 wersta pikkad. Bent kindluse jures  langeb wanna Darja mitmesse arrusse, kellest monned wägga maddalad ja muddased ning paksu pilliroogo kaswatawad, kust kegi ellukas läbbi ei pease; agga Karakalpakenid ja Kirgisid on ommetige ennestele tarwitawat teed sealt läbbi raiunud, et omma wahhelesi asjo woiwad tallitada ja toemetada. Peale sure Darja jõe on neil weel kahheksa jögge, kellest wiis pahhemal ja kolm parremal pool eddasi jookswad. Amu-Darja jöggi on omma surust polest pärris laewade tee, kus peal lae- wad ilma kartuseta eddasi taggasi käia woiwad, agga siiski kaebatakse, et ta sedda sepärrast mitte ei pea ollema, sest et temmal kaunis rohkeste maddalaid kohti, kust laewad läbbi ei pease mitte rohkem, kui paljast nelli jalga süggawust; sealt woiwad agga pisukesed wee sõidu riistad ülle sada ja tüllitamata eddasi  minna. Et Amu - Darja jöe aärdsed maad kõrged kõrbe maad, sepärrast ka kuiwad ja märja pudus  wilja ja rohhule saggedaste kahjo teeb, on Khiwa rahwas senna sured kanalid kaewanud,  kellest mõnned 2l) künni 135 wersta pikka  d ja 3 künni 25 sülda laiad; neist jooksewad  jälle pissukesed krawid ja kanalid risti ja pöegeti läbbi. Et kanalid ja krawid tarwitawat  wet saaksid, on nemmad sure kulluga üht massinat senna teinud, kelle läbbi jõest nipaljo wet ülles pumbata lassewad, kui näewad omma  made nisutuseks tarwis ollewad. Üks sesuggune  ettewötmine on terrawat järrelmötlemist  tarwitanud, agga se täitmine ja korda saatmine suurt kullu teinud; agga ommetige lodawad sedda kullu maast jälle taggasi sawad, sest et nende maa, kui se korra järrele nisutud saab, rohkeste wilja kannab. Kuida ööldud, on Khiwa maa kõrge kuiw kõrbe maa, kus nimmelt suisel aeal märato pallawus ja talwe walli külm rahwale liig waewaks. Talwe ei kesta seal mitte kaua ja wanna Amur ei kanna talli silda mitte kauem, kui üks kuu aega; kui ta Januari kuul kane peale wöttab, siis lükkab ta Webruari kuul sedda jubba jälle ärra ja selle järrele warsi on ka kewwade käes. Pärris  suwwe hakkab jubba Aprilil kuul ja süggise  astub kesk Nowembre kuul omma süggiseste  ilmadega wälja. Mis suwwi aeal rahwale  sureks waewaks, on liig pallawus ja allaline  tolm, mis tuul liwa kõrbedest ülles puhhub.  Wihma ja lund tulleb wägga pissut ja wägga arwa Wägga suure kituse wäärt on, et nennnad omma maid kunstlikult nisutawad ja kastawad,  sest seläbbi kannawad nende põllud, wägga  head ja rohket wilja. Ütlewad, kui üks wiljaline aasta olla, nemmad siis omma nissudest,  kuuskümmend wilja, se on: kes ühhe wakka mahha külmanud, saab sealt kuuskümmend  wakka jälle; riis anda nellikümmend künni 154