Perno Postimees ehk Näddalileht M 18 »«7> UAnes WsVNUs, keskuäddal 5. Mail.^ OOstS. Ses Sehhes seisab: Mikspärrast sawad hobbused rautud. -- O mmalt maalt. Pernomaalt: Eestirahwa eddasi nihkumisest. Mast: Hobbuste auksjom Essimesed laewad. Tallinnast: Wangid ärrapöggenenud.  Peterbürgist:  Keeldus. Moskvast-: Kahjo wee Odessast: Ulitsa tüllist. Samarast: Laewade kahjo. Saratowist:  Tetwise hallikas. W õelalt- maalt. Saksamaalt: Koli asjust. Elsassi ja. Lo otringeniDädus. Prantsusemaalt: Parisi asjust. Wersaillest: Wöido samisest. Uemad sonnümed. Kirjawastused. Mikspärrast sawad hobbused rautud. Mmttewa kord kõnnelesime, kuida põllomees omma põllule parremat wägge jä rammo wöib murretseda, et põld rohkem wilja kaunaks; tänna tahhame sest juttustada: kas peame omma  hobbusid rautama, woi mitte? Hobbune on ommetige ühhe pöllomehhe parrem kassi ja temma kõige truim ning tarwilikum sullane, ilma kelleta'ta middagi ei sa tehtud; ta põllud  jäewad harrimata, ahhe kütmata, willi peksmata ja tallitus tallitamata, ehk toemetago  ommad asjad jalla. Tahhab ta agga omma hobbust iggal silma pilgul prukida, siis on tale ennam tarwis, kui süa ja jua anda; tedda peab sama kassitud, harritud ja suwwe aeal kaunis saggedaste ka ojutud. Tahhame meie tedda igga maa ja teede peal prukida, siis on ka häddast tarwis, et tal ikka rauad al on, muido woiwad temma jallad rikkutud ja wiggaseks tehtud sada. Agga enne kui rauadest könneleme ja nende kasso tähhelpanneme,  on se häddast tarwis teada, kuidas selle loma jallad lodud on. Wata, wanna hobbufe perremees , Zummal on selle lo- male kü! wagga. tublid kingad jalga lonud, mis temmale kaitsmiseks on, et kui köwwa asja peale astub, ta jallad ei pea wigga sama  egga wallo tundma, kellest parrast mönned  wägga pahhad haigused wöiwad tulla. Ni kaua kui hobbune omma lodud seaduse järrele, omma pead möda, pehme ma peal käib, kaswab ta kabbi ikka ni paljo jure, kui se kullub ja ei olle temmal ial middagi wigga  karta; agga koggoniste teine luggo on, kui ta köwwa maantee peal peab sõitma, ehk kui tedda päiwiti tööde jures prugitakse; siis ei jõua kabbi ni ruttust järrel kaswada, kui ärra kullub, sepärrast peab jubba temmale ta kabjade kaitsmiseks wäljaspoolt otse kui warjo ette tehtama, et kabbi köwwa teede ja konnariko  peal ei saaks piggistud, mis läbdi wimaks pakkatab ja hobbuse jalg wiggaseks jäeb. Selle wasto on siis meie essiwannemad, neid hakkanud  rautama ja seläbbi sawad nende kabjad ja jallad mitmesugguse kahjo eest hoitud. Mi! aastat essimesed hobbuse rauad ilmale sündinud ja essimesed hobbused rautud sanud, ei olle kül selgeste teada; agga ni paljo on