sus on, sel pole waja Paali juure minna ja kes Paali kummardab, see salgab Jesuft ära. Talinnamaalt. Wilja kas w ust ja saagi lootusest, mis Talinna kubermangu  põlluharija rahwal see aasta olla, kõneleb  Talinna seitung 15. Augustil: ?twaliku sõnumite järele, mis hakenribti kohtud wiimaste  Juuli kuu päiwe sees teadaandnud. Taliwili, mis mõnes kohtas kewadiste öökülmade  läbi wäga kahju saanud, aga hiljem tulnud  sooja ilmade läbi palju paremaks läinud, on loota, et keskmist saaki saab andma. Suiwili  seisab wäga hea ja mõnes kohtas ülewäga  hea ja otse nendasamma ka kartohwlid, ja lubawad, kui mitte warane külm peale ei tule, kaunis rohket saaki. Heina saak niihästi ristikhein kui ka metsa heinamaade peal, on seeläbi wäga waene, et ilmad kewade wäga kuiwad ja külmad oliwad, mis läbi rohi ei saanud kasumise joone peale. Ehk.nüüd heina saak wäike, siis on selle wastu sui wili wäga hea, mis rohket põllu põhku annab ja siis mitte karta pole, et elajate loidusest puudus saab olema. Peeterburgist. Tulekahjudest, mis Juuli kuul üle kõige suure wene riigi olnud, antakse awalikult teada, et neid ülepea 2468 olnud, mis 6,646,361 rubla eest kahju teinud.  Waatame nüüd kord tagasi, kuida lugu ses asjas möödaläinud 1876 aasta Juuli kuul olnud, siis leiame warsi, et lugu siis palju pahem olnud, sest awaliku sõnumite järele  , on siis 3334 tulekahju olnud, mis 8,971,677 rubla eest kahju teinud; see on siis 1666 tulekahju rohkem ja kahju 2,325,376 rubla suurem, kui see aasta olnud. Söaplatsist. Taplustest, mis Shipka magedlkuö peetud, kirjutakse, et sääl 14. ja 15. Augustil laskmine wähemaks ning wiimaks üsna wagusi ja wene wäed ka oma seisu kohta paigale jäänud. Türklased wötsiwad enestele sääl ümberkaudu olewa mägedikude peal kindlat  seisu kohta, kust nad aeg aealt katsusiwad wene meeste kallale minna, kus nad aga igakord  saiwad tagasi löödud. 16. Augustil oliwad  kõik wagusi; meie wäed on, kuida ülemal  oöldud, oma kohta jäänud ja türgi mehed on meie pattareidest niikaugel, mägedikude wahel, et meie oma pattareide pealt ei ulata neile midagit wiga teha. Taplustest Shipka mägedikuö. Üht otsuse andjat taplust, kuida seitung ..Neue Zeit" sest kõneleb ei oota mitte ükspäinis Wenemaa, waid kõik Eüropa pitki silmi. —- Türklaste südame kangus ja need arutumad inimesed, kes sääl ohwriks on langenud, kui ikka jälle uueste kokku läksiwad ning wastastiku  ühte teist raijusiwad, äritawad seda möttet,  et see Türklaste! suureks kasuks saab olema,  kui Shipka mägediku eneste kätte saaksiwad,  aga Wene riigile suureks kahjuks, mis aga wist ka mitte Türklastest enestest ei ole wälja mõeldud, waid seks on nende Eüropa sõbrad neile nii Zlewäga magusaste sisse puhunud  , et seda peawad katsuma, Wenelaste käest ärakiskuda. Tänu aga meie wäele, kes nii ülemaga tüdimata truusega oma isamaa auu eest södiwad, ega surma kartuse pärast ei tagane ega waenlasele wöitu ei anna. Tänini ei ole Türklased weel mitte oma tahtmist saanud  ja wist ei sa nemad ka mitte aega wiiwitama,  paremat nõu ja uusi plaanist' inglise ministre, lord Biakonssieldti ning kindral Klapka käest küsimata. Selle wahe aja sees saamad aga Balkani Slawenid weel määratumat  piina ja piinamist wälja kannatama. Seda tundes, et nende walitsuse wiimane tunnike  on juba löönud, müllawad Türklased imewäärt  werejanulikult, otse kui tahakstwad nemad  Eüropa öppetud rahwale, seda pimeduse tundi meeletuletada, kus nemad tule ja möegaga  Eüropamaa südamesse enestele teed tegiwad.  Sel aeal tõusis kõik Eüropa Asta metsinimeste peale tungimise wastu jalale, aga nüüd Fn Wenemaa üksi, kes seda risti oma ölade peale wötnud, et seda püha usu sõda uskmata Muhamedaanlaste wastu pidada,  ja risti usule priiust ning wöimust saata. Kui Wenemaa Eurooplasi Tatarlaste raske ikke alt lahti peästis, oli ta otse nendasamma üksi ja ei saanud oma suure töö eest Eüropa poolest  seda wähematki kiitust. Praegu on asi jälle otse nendasamma, ja awalik, et ta selle eest muud ei näe, kui Eüropa wiha ja südame kangust, mis jo sest näha, kuida n'ad siis röömustawad ja öiskawad, kui Wene wast 298