loodawad selle wahetuse läbi jälle kõige selle riigile wana rahu tagasi tulewad. M«striaMsalt«, Lahti lastud sultanist  kõneldakse mitmet moodi, kellest õiget aru ei wöi saada, kas ta on weel elus, wöi mitte» Mööda läinud päiwil on tema surmamise üle neli telegrammi Konstantinopolist tulnud ja igaüks laulab ise laulu. Üks neist wiimastest ütleb, et wana sultan on körwa saadetud, mis siis nii palju peab tähendama, et ta äratappetud,  teine jälle, et ta on ärawiidud ja kolmas  ütleb teda surnud olewad. Wiimase telegrammi  järele on tema Sohwtasidest ühe silla peal ärakägistud. (Kui palju nüüd selle tükki sees töt, seda ei wöi meie teada, sest et teised sönumed selle wasto könelewad ja ütlewad teda elawad. Red.) Ragusast. Muktax Pasha, olla praegu, kõige oma söawägedega Duga peale marsimas, kus juures siis ette näha oa, et üks suur lahing tulemas on. Mustarile olla kaunis rohkeste söariistu ja kulda tulnud ja kuida arwatakse, on see kõik inglise hallikast wälja jooksnud. Sõnumite järele, mis 12. Mail Bosnienist saadetud, on mässajad Golubi juhatuse al, Bilai kindluse peale läinud ja seda tuha unikuks  teinud. Ses tapluses on Türklastest umbes 350 meest lahingi platsi peale maha jäänud ja mässajad ligi 1000 lammast, 400 härga ja 60 hobust ärawötnud; selsammal pääwal on mässajad Klisa ja Tselinowatsi põlema pannud ja tuhaks teinud; sääl olla Türklased jälle 150 meest kautanud. Inglismaalt. Söa laewade parandamisest.  Ühel peremehel peawad tema  kodused ja põlluharimise riistad ikka heas korras olema, et n'ad igal aeal pruukida sünniwad,  otse nendasamma peab ka üks riigiwalitsus,  alati selle peale waatama, et tema adrad ja äkked, ehk ütleme parem, söalaewad alati heas korras on, et km neid tarwis, ka kohe pruukida wõib. Londoni seitung ..Times"  köneb, et reede 5. Mail, PyrtsmouthL laewade ehituse paikas, mõned suuremad mehed  kokku tulnud, nõu pidama, millal ehk mil seal ja kui palju rsha tarwis, et üks jagu söa laewo wöiksth parandatud saada, kelle seas ka need laewad ..Thunderer" -ja ..Znwleksibls" olla. Kas ja kuhu neid tarwis, ei ole ööldud. Törgimaalt. Bulgari mässajate komite, ei ole mitte paljas nimekandja, waid ka hoolega töötegija. Kuida seitungid temast kõneleda teadwad, on tema ühe kuulutuse läbi kõiki Bulgaarlast, kes Türgi ehk mujal teiste maade sees aset, joariistade alla kutsunud. Tema kiri hakkab nenda: Bulgari wennad! tulge nende tru-usemurdjate Türklaste wasto wälja sõtta ja neid sõnu pruugib ta iga kuulutuse kirja hakkatuses. Türklaste hirmsast  töödest kirjutab tema: Türklased löhuwad meie aidad ara ja söömad kõik woi, piima ja juusto, mis meie oma lastele oleme kokku korjanud. Türklased on Tatarid ja Tserkesstd  meie kaela toonud, kellele Bulgaarlased majasid peawad ehitama ja nemad selle eest siis meite elajaid, riidid ja leiba warastawad. Türklased panemad meid, kui oma häda pärast kisendame, pimeda keldrite sisse kinni. Türklased  panemad joowastand mehed kohtu möistjaiks  ja nödrameelega mehi pashaks, kes ristitud  Bulgarlaste peale peawad kohut mõistma  j. n. e. Siis kirjutab ja kutsub ta edasi: ..Rikkad, kes taplustest ei taha osa wötta, peawad rahaga awitama, kui n'ad Mel edasi suure Bulgari wamili liikmeks tahtwad jääda; kui n'ad seda ei taha teha, siis walitsego n'ad enestele üht teist elu kohta. Iga Bulgaarlane,  kes rahaga ei taha awitada, peab püha sõdimise peale Moslimide wasto wälja astuma.  Ei awita Bulgari preestrid meid, siis ei ole n'ad mitte ei Bulgaarlased ega Kristlased  enam. Ei awita meid rikkad Bulgaarlased  mitte, siis peawad nemad, kui asjata ja tühi kraam ärakautatud saama. Ei awita meid tugewad ja tublid Bulgaarlased taplustes mitte, siis peawad nemad surnuks löödud saama, sest muido awitawad nemad Türklast ja on hullemad kui need. Iga Bulgaarlane, elagu ta kus maailma jaus ta elab, pidago seda omaks pühaks kohuseks, abi saata ehk ift appi tulla; ükski, olgu ta kaupmees ehk koolmeister  wöi koolipois, ärgu lootku, pärast sõda, Bulgaarlaste seltsi üleswöetud saada, kui ta 190