tal issi jäeb agga putumata senni künni se 400 tuhhande rubla suruseks on sanud, siis lõppeb ma maks ärra. Midda arwem se ette tulleb, et üks koggokond koli asjus issi middagit  teeb, sedda ennam on se, mis sel kombel  ette woetud, sure tänus wäärt, kui üks koggokond omma koli asjad issi tallitüb ja neid nenda kätte wöttab, kuida siin praego olleme  näinud, sest kui issi seks middagi kullutawad,  siis on ka assi armas ja rahwas nago issi omma j alla peal egga kellegi tuggede naeal; ta astub issi omma mäega eddasi, agga mitte teiste warral ja teiste abbiga; nödder laps ei sa ilma emma abbita eddasi ja otse sesugguse  nõdra lapse sarnatsed on ka need koggokonnad,  kes omma koli asjus möisawallitsuse käe körwas tahtwad käia. Ni kaua kui üks koggokond issi ei hakka tööd teggema, ei woi nende koli assi parremaks minna, ehk kui üks makond krono abbi peale tahhab lota; kes issi omma pöldo Harrid saab leiba, agga kes sedda lobab, et teised sedda peawad teggema, jäeb nälga, ja otse nendasammoti on ka luggo koli asjus. Krono ja möisawallitsuse kohhus ei olle se mitte, maid igga koggokonna omma kohhus, et temma rahwas targemaks saaks. Kui nüüd meie rahwas ka omma kolisid issi tahhaks omma holeks wötta ja neid nenda seada, et neil neist kasso õlleks, siis annaksime  neile sedda head nõu, et iggaüks ommas koggokonnas taadre pealt aastas kas kümme woi wiisteistkümmend koppikud koli-kassa põhjus  kaptaliks sisse maksaks, ehk tahtwad, et kaptal ruttem kaswaks, ka rohkem, siis on pari kümmekonna woi kolmekümne aastaga kaptal käes, kelle intressidest kolid woiwad üllal  petud sada,, siis woiwad ka lota, et koli assi paljo parrem eddasi lähhäb. Katsuge ommetige, küllad sate näggema, et meil õigus  on. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Laggund söariistade rahhust könnelewad wäljama seitungid, et Prantsuse hädda wallitsus neile pakkutud söariistade  rahho ei olle mõistnud wastowotta. Nüüd ütlewad Sakslased, peawad sured-tükkid Prantsuse wallitsusele ning ka rahwale, kes heamelega ehb wäggise nendega üht teed jooksewad,  Mõistust pähhä puhhuma, et neile head sowitud. Sakslased on ommalt poolt kõik teinud ja katsunud, mis wöimalik olnud, et önneto Prantsuse pea lin, sedda wimast hädda, mis ta peale tullemas, ei saaks maitsta. Nende werri ja tuhhandete wanne, kes seal ilma süta peawad kannatama, saab nende pea pealetullema,  kes issiennast Prantsuse rigi waAitsejaks tõstnud ja ommetige ei mõista wallitseda, egga rahwast tele juhhatada. Et Preisi kunningas, ka weel Prantsuse sure hädda sees ollewa pea linna wärrawate tagga walmis on olnud, neile sõbralikult kat pakkumas, ja üht õige ruttulist kokko leppimist jonele sata, on kido wäärt ja iggal pool, ka Austria maal heaks kiitmist leidnud.  Muidogi teada, peab Prantsuse rahwas walmis ollema, sekord sellega leppima, mitte nenda, kuida se jo nüüd mõnda korda olnud, wöido kroniga ehhitud sada, waid kui ärrawöedetud  rahhule jama, egga ennam eddasi söddima ja weel suremat hädda ja willetsust issienneste ja kõige ma peale saatma. Ühhe lomal on ka omma ossa mõistust,  kellest meie agga igga kord arro ei sa. Preisi major Körber, hobbuse wäe mees. 11) rüggementist, olli omma hobbusega aastal 1866 tulle ees ja sesamma tru ellajas kandis omma perremeest ka ses söas, künni Mets linna jure. Seal sai wäene loom 16. Augustil  ühhes sures tapluses kahhe kuliga peast , hawatud ja. Olli senna lotuseta mahha janud, mis ülle ta perremees wägga kurwaks sanud, et ta tru loom ni õnnetuma surma sanud. Teise päwa hommikul olnud se tru ellajas jälle omma seltsiliste seas Biwoaki patterei ees; ta olla ennast wäggise jälle jallale aeanud ja omma perremeest otsima läinud ja olli tedda ka leidnud. Nikohhe sanud ta eest hoolt kantud,  haivad ärraparrandud ja siis ühhe mõisa peale widud, kus tale nüüd armoleiba antakse, ni kaua kui ta ellad. Prantsuse söawangid, kui neid hulk koss weddada, ei õlle iggakord mitte kui Lamba  karri, mis waggusal wisil karjarse järrele ehk ta ees käib, waid kui pahhurad s. . . tee körwa kargawad ja pahha tewad. Hiljoti tobud terwe seltskond neid Stettim linna, kes 365