kõigest pürjeri õigusest lahti. Koolmeiflride wallitsemine ei olle ka mitte ennam rahwa assi: waid sedda wallitseb kolide üllem kommission.  Lapsed, kes wannemate jures koddo öppiwad ja kedda koddo õppetakse, peawad aastas üks kord näitusele tullema, kus neid läbbi katsutakse, et nähha, mis nad õppinud ja mis nad möistawad; leitakse nende jures pudust, muidogi teada, sunnitakse neid siis koli; otse nendasamma, kuido se ka meie jures on. Uemad sõnnumed. Londonist, 17. Detsembril. Inglise kunningana  olla omma käega üht kirja omma rigi üllamatele kirjutanud, kus sees ta rahwast süddamest tännanud, et nemmad ni suurt ossa prints Walesi haigusest, kui kunningliko maea kurwastusest wötnud. Kopenhagenist, 18. Detsembril. Rigiwallitsus  olli seal, kartuse parrast, et kolera többi Tallinnast ei saaks senna todud, köwwaste  ärrakeelnud, et sealt tullewad laewa mehhed  ei tohhi senna mäele tulla; nüüd olla agga, sest et kolera többi Tallinnas lõppenud, jälle lubba läbbi käia. Berlinist, 20. Detsembril. Prantsuse sadik, kes wanna paawsti jures olli, on nende päiwe sees sealt ärrakutsutud. Matsini peab oige raskeske haige ollema. Prantsuse rigiwallitsus  ei pea Polama mässajatele, kes seal pelgus, mitte ennam abbi andma; katsugo kuida issi läbbi sawad. Berlinist, 21. Detsembril. Eila olli wäljama  rahwal Neäri päew ja sepärrast ka wanna  prügi ja wisi järrele suremad suggu mehhed  wanna keisrile onne sowimas olnud. Wanna  keiser olla ommas terretamise könnes sedda isseärralikult nimmetanud, etta selle eest seista woib, et se aasta rahho iggas paikas saad wallitsema ja wanna rahho ka rahhuks jäema. Nende selts, kes wanna Napoleoni poolt, tärkab igga päew ikka rohkem maast ülles ja kaswab. Orleanse printsid olla öölnud, et ni pea kui nende warra taggasi antakse, nemmad  ka hea melega söa kullo tahtwad liggi maksa. Kas tossi peaks ollema? kes sedda siin woib teada. Berlinist, 2ä. Detsembril. Saksama ja Austria rigiwallitsused on enneste wahhel üht uut posti seadust ja leppingud teinud. Saksa- ja Prantsusema wallitsuste wahhel on praego kahhe makonna parrast, kust saksa wäed peawad wälja tullema, läbbiräkimised ja kauba teggemised käes. Prantsuse poolt odetakse soa kullo termini pikkendamist; kas sedda Sakslaste poolt saab lubbatud, on jälle assi, mis ülle meie ei egga ja tea oölda;  tahhab  kül wist kassin olla. Baieri sadik v. Dönninger, Roma linnas, olla röugesse ärrasurnud!  Intressi pabberid. Rigas, 24. Detsembril 1871. õprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. 87 rubl. sprots. rigi pankpilletid . „ 1. jau wöidopabberid............. 153 „ ~ „ ,, Liwima pantkirjad ülles ööldud 100 „ „ „ ülles ütlematta . „ 425 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Kõige kõrgemalt antud kässo peale peab 15. Januaril  1872 nekrudi wötmine hakkama ja selle kässo põhja peale annab Pernö makso mastowötja wallitsus seläbbi teada, et nende Ise ja 2se klassi noorde meeste lisutamine, kes wäetenistuse kohhuse  al seisawad, 14. Januaril 1872, enne lõunat  kello 10, saab ollema ja et kokko kutsumise nimme-kirjad künni 15. Januari ku päewani 1872 selle wallitsuse kantseleis iggaühhel läbbi wadata wälja pandud samad seisma, et needsammad, kui kellegil seädusliko masto räkimist on, meel öiendud woiwad sada. Ühtlase nõuab ka makso wallitsus  kõige wannemate ja suggulaste käest omma emal ellamaid lapsi ja suggulasi, kes nekrudi seädusliko  wannaduses on, üllemal nimmetud lisutamise  päewal peawad tullema nummert wötma ja samad need, kes tullemata jäwad, kui josikud arwatud, kes kässo waljuse alla langemad; otse nendasammoii ka need siis, kui mannemad ehk muud wollinikud nende assemel nummert wöttawad,  issi kunui wimase masto wötmise terminini se on künni 15. Webruari ku päewani peawad sia tullema. Neile, kes ennast arwawad ühhe ehk teise miggaduse läbbi wäetenistuseft lahti samad, on lubbatud seäduslikul aeal kohhase kubbermango ehk makonna nekrudi wastowötmise kommissioni ees ennast läbbi wadata laska ja kui tenistusse ei kõlba, sealt selle kommissioni käest attestati ehk tunniskirja sia sata, ilma et issi tulla prugib. Pernus, makso wallitsus 23. Detsembril 1871. Makso mastowötja herra N. Bremer. kirjutaja E. Simson. »