leiganud, sest ärrawöerutud, nenda et ta ennam  iggatsemist, taggasi minna ei tunne. Rahwas,  mis nende maade sees ellab, kus jodaw miin kaswab, olla selle wahhetusega, et nüüd Saksa rigi wallitsuse alla sanud, wägga hästi rahhul, egga mõtle selle peale, Prantsusemaale taggasi minna. Peale Prantsuse ammetnikude ei olle sealt maalt hingegi wälja läinud ja se rahwas leppib omma Saksa naburitega wägga hästi kokko. Otse nendasamma könnelewad ka mitmed teised ajalehhed ja ütlewad, et nored  mehhed mango ja lauloga käiwad munserdamas;  linna rahwas peab sedda kül saggedaste  wägga pahhaks pannema, kellest agga teised ei holi; ülleüldse ei tahha linna ja maa rahwa tahtmised ja sowimised üht teed käia ja nende pead ühhe kübbara alla sündida; teisel  on ikka teised mõtted, ja sedda kinnitawad ka Prantslased issi. Tossi on ka, et katoligi usso paatrid ja waimolikud mehhed, mitte MWa Saksa rigiwallitsuse wasto ei wöitle; sest issiärränis maal, kust Prantsuse ammetni- Md wäljä läinud, on neil ennam ehk wähhem dmma prii melewald käes. Nende kässi, kes wälja rändasid, ei käi Prantsuse maal mitte hästi , sest et need kes senna läksid, ülleüldse ennamiste waesed linna töö innimesed olnud; rikkal on se ommetige jo üks kõik, kus ta ellab,  agga waese luggo on selle polest koggoniste  teine; ta peab warama, kus kõige rohkem  tööd, seal on leib kõige maggusam ja asse kõige pehmem. Et agga waesed Elsas-Lootringenist  wälja rändajad Prantsuse maalt sedda  ei leia, sest on siis ka kibbedad silma pissarad  nende iggapäine toidus. Stuttgardist. Weehäddaliste heaks. Nende õnnetuma hädda kissendamine, kes wee upputuse läbbi kõigest, mis neil olnud, ilma jäyud, köllab wäljamaal ni üllema kui allama suggo kõrwo ja iggaüks teeb ommad käed ni laialt lahti, kui kellegi tasko lubbab, waeste õnnetumate silma wet kuiwatama. Würtembergi  kunningas on omma sure abbikasaga kahhekesi  tuhhat kuldnat kokko pannud ja sedda kammalu täit senna saatnud; oh et teised seddasamma  teeks! Austriamaalt. ungri maa asjad ei näita polegi rosi kombel öitsewad, waid paljo ennam haisewad, nenda et sealt ministri ello kaunis happuks läinud ja ükski assi temmal ennam ei tahha maitseda; agga siiski karta põlle, et sellepärrast üht wahhetust saab ollema,  tahhab katsuda ni kaua, kui ial wöimalik, omma ammetit jallal piddada ja omma kohhust täita. Kus asjad kord sassi lähwad, seal ei tahha nad ni ruttu jälle heaks minna, sest et kiusakad innimesed ommast jonnist ei tahha järrel anda ja sesuggusid nahhikse Ungrimaa kaunis rohkes te kandwad; üht rahholist ollemist  põlle seal ennam ammugi olnud. Ungrija  Hispania rahwast woib ühhe kalo peale panna, siis on pea nähha, et teine teisest raskem  põlle. Wanna taewa Tädike on wägga pitka melega, ta otab ja kannatab, kas ta lapsed porawad ja parrandawad, ja wimaks, kui ta parrandamist ei leia, siis tulleb ta omma witsaga  ja karristab neid ning katsub neid nenda meleparrandamise pole pöörda- Kuida hiljemad  seitungid juttustawad, olla Ungrimaa ministre ello ommetige wimaks ni kibbedaks ja happuks läinud, et põlle muud nõu üllejänud  , kui ammetist lahti wötta; katsugo üks teine ka, kui maggus se leib ja kui kerge ta ello. Keiser olla ka ta palwet kuulda wötnud ja tedda lahti lubbanud. Prantsusemaalt. Wee upputusest. Parisist kirjutakse 9. Nowembril, et nende Seine jöggi ka omma sängist ülle are wälja aeanud ja kõik maddalamad maad Parist ümbert  kaudo wee alla pannud. Jubba päew enne sedda, olli wessi immeks pannemise wäärt kõrgeks, agga öse olla se mitto jalga wee! kõrgemaks  tõusnud. Et wanna Seine ni järsko tõusnud, tulnud sest, et pissukesed jõed, mis temma sisse jookswad, rohkeste wet jure kallanud.  Parisis seista pea kõik saddama platsid wee al, sepärrast piddada ka laewade sisse ja wälja läbimine seisma, sest et suremad laewad silla alt läbbi ei pease. Kõige selle upputuse jures ei öõlda innimest mitte surma sanud ollewad.  Möllema päewade sees mallanud wihma,  kui oa-wardast mahha. Tänna öse hakkas  selletama, sepärrast on siis lota, et ka wessi allanema hakkab. Teistest õnnetustest põlle kuulda, kuid agga, et mönned laewad ja wen- 404