Liiwimaalt. Maa saagi lootusest. Ruhjast kirjutakse 16. Juulil nende maasaagi lootusest Ria seitungi läbi nenda: ..Hein on enamiste kõik hea ilmadega walmis tehtud, mis kõik wäga kena, aga paljuse poolest kaugel  mööda läinud aasta taga. Rukki wili on palju paremaks läinud, kui kewade lume alt wälja tuli ja nii kaugele, kui inimeslik silm näeb ja mõistus arwab, on üks rohke rukki wilja saak loota. Suiwili ja nendasammuti  ka linad, on mõnes kohtas, kust müristamise  wihm läbi laks, wäga kenad ja head, aga kus wihma ei ole olnud, saal teeb liig palawus ja põud neile waewa, mis aga, kui üks hea hoog wihma tuleks, weel heaks wöib minna, peab aga õige pea tulema; wöttab see aga weel kaua aega, siis on wöimus põua käes, mis orast äranärtsitab ja siis on lootus  otsas! Talinnast. Laulu koor. Säälatsest laulu koori liikmetest laksuvad 3t) meest esmaspäewal  Hapsalu, et sääl keiserliku kõrgust Suurwürstinat Uuujärje pärijat oma lauluga teretada ning auustava, kust nemad siis neljapäewa  õhtul jälle tagasi tuliwad. Laulikud, kes niihästi senna minnes, kui säält tagasi tulles Baltiskist läbi kaisiwad, saiwad alles teisepäewa ohtu kellu 11 senna ja oli neil siis ön, ööse kellu 12 keiserliku kõrgust oma lauluga teretada ja auustada, kus siis Hapsalu  prii tulekustutaja selts neil törwase tuledega  ligi oliwad. Teisel päewal ohtu kettu 8 kogusiwad lauljad keiserliku kõrguse Suurwürstina  soowimife peale Hapsalu wana lossi kirikusse, et Suurwürstina ees mitmesugusid kwartetisi laulda, mis keiserlik kõrgus Suurwürstina  künni kellu werand !2ni lossi müüride  wahele tema tarbeks üleslöödud telgi alt pealt kuulas ja lauljaid mittu korda tänada laskis. Suure rõõmuga, st neil ön oli olnud  Suurwürstina ees laulda, tuliwad n'ad Talinnasse tagasi. Peeterbnrgist. Kassa seisus. Haawatud  ja haige söameeste eeftmuretseja peaseltsi  walitsuse kassa suurus olnud 1. Juunil see aasta selget raha 1,347,222 rubla 76 kop. Juuni kuul sissetulnud 627,437 rubla 32 kop., mis siis ühtekokku 1,874F60 rubla 8 kop» wälja teeb. Seft summast on mitmesuguste,  selle seltsi poolest tatti ta wa tarwiduste eest wäljaantud 476,274 rubla 87 kop. ja nenda on siis kassa suurus l. Juulil 1,398,385 rubla 21 kop. jäänud. Kirjade wahetus. EZropa riikide walitsuste wahel on praegu wäga suur kirjade  wahetus, kulda seitung ..Neue Zeit" seft kõneleb. Ja mis asi on neid sundinud seda tegema? Eks need hirmsad tööd, mis Türklased  nüüd uuemal aeal sääl teinud 4a see kartus, et neil Kristlastel, kes Konstantinopolis  ja neis maakonnades elawad, kus wene mägesid weel ei ole neid kaitsmas. Mikspärast  seesugune kirjade läbirääkimine hakkanud, on see, et seda korrale sääda, et kõik Eüropa riigiwalitsused ühes meeles ja ühendatud wäes Türklase paha ja koletuma tegude wastu walja astuda ja seda keelda, ei mitte söariistade, waid sule läbi, ja selle mõtte peale on kõige esmalt Jtaaljane tulnud, mis tema ettepanemise  peale Saksamaa poolt wäga tõelikult wastuwöetud ja kinnitatud saanud. Pea asjaks  jäeb siin Europa suure riikide ühendatud mere wäed, see on: et inglise söalaewad, kui see Laüardil peaks õnneks minema, sultani käeft seda luba saada, mitte üksi Dardanelli minema  , waid Jtalia ja Saksamaa laewadega ühes, kelle seltsi ka weel, kui seda peaks soowitama,  ka Austria ja Prantsuse laewad wöiwad  minna. üht seesugust Jtalia ja Saksamaa ettewötmist  kiidetakse wäga heaks, sest et türgi pahandus  iga Eüropa riigiwalitsusse puutub ja nemad seepärast ka mitte eemale ei tohi jääda. Inglane on juba omad salajad maakuulajad Egiptusemaale saatnud ja nendega n'agu seda maad üle ojutanud ja ennast n'agu Khediwe teenistusse andnud ning Suetsi kanaali nenda pool wagise enese katte wötnud ja oma libeda keele ning maheda sõnadega katsunud sultani ümber nurga wedada, et ta wöttaks lubada, et inglise söalaewad Konstantinopoli linna alla wöiksiwad tulla, seda kaitsma, ja nenda saamad teised Eüropa riigid n'agu räppastand pakku otsad, jalaga tee körwa weeretatud, et kõik weeteed aina üksi tema päralt oleksiwad. See ei ole mitte üks ahwi armastus Wenemaa 266