on pöllomehhel, kui ellawad wassinad, mis tööd tewad ja kelle üllespiddamine paljo maksab.  Mis arwame ühhest auromassina perremehhest/  kui temma, ilma et tood õlleks, omma massinat küttab? Meie nimmetaks tedda ühheks pillajaks, kes omma warra raiskab. Otse nendasammoti wöib ka üht pöllomeest, kes kibbedal töö aeal omma lomi töö jures ei prügi, nimmetada. Pöllomees, kes omma ammetit  oskab ja warrandust wilja taimedele rohkendada  tahhab, peab pöllo harrimist omma kõige suremaks murreks piddama ja isstärranis  kessa aeal, egga sedda koggoniste holetuse  sisse jätma, ehk sellega wiwitama. Temma  wottab lomuse rammud, ilma kelleta middägit  ei kaswa, ommale, ni paljo kui ial wöimälik, abbiks. Wiwitamisega ärrakaotud aeg on ilmtassumata. . Mitte wähhem el nuhtle se, kui kõrs, kelle järrele jälle wilja saab tehtud, marsi pärrast leikust ei sa küntud; sest midda kauem kõrs kündmata seisab, sedda köwwemakö ta lähhäb ja sedda rohkem kautab ta sest rammust, mis ta wilja marjul ennesele korjanud, ärra auramise  ja happuks minnemise läbbi ärra, sedda wähhem on pöllo mullal wöimälik ennast sojendada  ja luhwtist sedda wötta, mis tal wilja kaswule tarwis ning ue külli tarbeks jälle parrajaks ja prugitawaks sada. Kahjud selle wiwitamise läbbi on ni wägga tähtsad ja ommetige  tulleb immeks panna, et sest ei holita ja selle wasto ni paljo eksitakse. Könne on pikkem, kui et sedda ühhe korraga  woime ülleswötta, sepärrast jäeb muist tullewaks korraks. Ommalt maalt. PeVKSMMKIt. Tulle kahjust. Mai ku 6. päewa hommiko warra on Selli maldas,  Selli mõisa ma peale assutud pobbeliko Mart Soppaaugo weikesed ellud-maead kõige kramiga, mis tal ka ihho ja hinge tagga olnud,  ärrapöllenud, kuhhu ka sepärrast kaks sigga sisse janud, sest et malli tuul tulle ruttust  laiale winud, egga aega andnud middagit  maeast mälja (ua. Kust tulli wälja lai- nud, on teadmata, agga kõik kahjo arwatükse kokkokslm sadda rubla suur sllewad. Kaebtus tallo koggokonnade ülle, kellest Meie allamal könneleda tahhame, on Ria seitungis ..Linna ja Marahwale' luggeda;  kes saksa kelega tuttaw, woib sedda sealt luggeda. vo. Schnelli kaebtus, mis meie lehtes 19 numris, on jubba kibbe kül ja temma  ämmade kool selle parrast seisma janud, et koggokonnad ihnuse parrast pppetuse kullo, mis jo pissuke kül, ei tahha kanda. Za kirjutaja,  kes sest asjast Ria seitungis könneleb, panneb weel teist asjo ette, misga ta näitab, et koggokonnade liig ihnus, rahwale ärraräkimata  suurt kahjo toob. Ta ütleb: Panneme  agga koggokonna ammetnikude ja issiärranis  wallawannema wallitsemist tähhels! kedda wallitsetakse? eks sedda, kes wahhsma  palgaga lubbab sedda ammetit piddada. Agga siin ütleb wahhest mönni: Mis sa rägid,  wallawannema palk on jo üllemate polest kinnitud. Tösst wend! kinnitub kül, agga mis sa mõtled et nad sedda sawad! wõtta nappust! hea kül kui polegi sawad, teine pool jäeb walla kassuks. Se ei olle wist liig, kui ütleme,  et saea koggokonna pealt ehk kümme wöiwad olla, kus täis palk maksetakse, teised kõik olgo polega rahhul. Kui suur kahjo ühhel wallal woi koggokonnal sest on, kes selle peale watab. Walla kirjutaja wallitsemine. Kedda wallitsetakse  seal? Eks jälle sedda, kes kõige oddawama  palgaga sedda ammetit omma kätte wöttab, km se ka üks karja poisike on, selle peale ei wadata, ja ommetige nõuab se ammet  meest, kes ka jubba middagi mailmas näinud  ja kes seädusega tuttaw, kes rummalaid kohtomehhi seaduse tee peale teab juhhatada, et kaebtused nende kohmetand kohtopiddamise ja kõige tallituste ülle ükskord kauksid. Wimaks  tulleb koolmeister. Se peab ommetige mees ollema, kes middagi õppind. ja kõige wähhemast kihhelkonna kolis käinud agga kas ta muido- omma ellowiside ja kombede polest  laitmata mees on, kes teistele ellomäxgiks woib olla, se on üsna körwaline assi, selle peale ei wadata suggugi. Missuggust kahjo teeb üks sesuggune koolmeister ühhe wallale? 179