Perno Postimees ehk Näddalileht M IZ »S7S KDues rede 38. Märtsil.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga rede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus K rubla AG kop. ja postirahaga ning pakimise kuluga ühtekoku 2 rubla. GeS lehes seisab: Ida Jndiamaa päris rahwast.— Omalt maalt: Peruust: Pidalist wäljas. Riast: Kommission.  Eestimaalt: Tulekahjudest. Libawist: Sündimise pääw. Peeterburgist: Wene wägede suurus. Uleüldsest wäe teenistusest. Tatarlastest. Awituse selts. Uued koolmeistrite seminar-koolid. Jubeli pidu. Keiserina reisist. Wette mahalaskmisest. Odessast: Mõnda. Näite mäng. Wõeralt maalt: Saksamaalt:  Hobuste wäljawedamisest. Prantsusemaalt: Lootus tuulde läinud. Kange külm. Hispaniamaalt: KunmngM arm. Inglismaalt: Suur ettewötnnne. Türgimaalt: Kange külm. Intressi paberid. Kauba hinnad. Ida Indiamaa päris rahwast Zndiamaal elab praegs kahesugust rahwast, ühed selle Maa päris rahwas, Drawi sugust ja teised, Aria rahwaS, Mis loode poolt nende pääle tükkinud ja neid ärawöitnud. Seda rahwast, mis nad ärawöitnud, ei ole nad enam priiks lasknud, waid eneste alamaks teinud ja enestega ühendanud, aga mis eest ärapögeneda  saanud, on sügawamasse maa sisse läinud ja senna tühja mägedikude pääle asutanud  ja elama jäänud; see on siis see wana India rahwas ja nende sugude nimed on : Puhari, Santala, Kooli, Kündi, Billi ja Garro rahwas. Garro rahwas elab ida pool Bengalimaal, aga teised enamiste köit Jndiamaa keskpaikas Windja mägistiku pääl. Puhari rahwas on meie keele „mäe rahwas".  Sest saadik, kui nemad Inglise rahwaga  esimest korda kokku saanud, on juba ligi KM aastat, see olnud aastal 578 V. Oma olemise poolest peawad nemad lugewad ja hakkajad mehed olema, nenda, et enne ükski rahwas neist ei ole jagu saanud. Oma elupaika  olid nad walitsenud metsade, orgude, soode ja rabade taha, et keegi nende ligi ei pidand pääsema ja säält on nemad teiste kallal  käinud, neid rööwimas ja risumas. Üks Inglise walitseja, nimega Kleweland, kes üks waga mõistlik ja tark mees olnud, see olla nendega sõbrust teinud ja et ta nende wasto wäga lahke ning iga pidi neid ka nende waenlaste  wasto awitanud, on nemad siis ka tema  häid öppetusi kuulnud ja aeg aealt taltsemaks  jäänud. Pitkuse poolest peawad nemad  keskmise kaswuga, tugewad ja terase waimuga mehed olema, kes endid enamiste jahist  toitwad; nende naesed on kasinad ning tublid töötegiad, aga nende ust päris ebausk.  Igaühel peab oma kodu jumal olema, kellest need õnnetumad abi loodawad ja ootawad;  aga ei sa aru, et ta inimeste kätte töö