ma". Otse nendssamma kirjutakse ka: Kuus türgi pattaljoni oliwad Batumi ja Erzerumi  wahelise maantee peal, Damandagi mäe al ning saiwad ühe osa wene mägedest, mis Oltist Erzerumi poole lätsimad, käsile wöetud  ja sunnitud Batumi tagasi minema, kust nad suure ruttuga minema paniwad, et omad söariistad, hobused ja mängid sennasamma paika jätsiwad. Wene mäed seisawad praegu kuus penikoormat põhja pool Erzerumi. Hiljem tulnud telegramm toob meel sõnumid,  mis esimeste sees mitte selged polnud ja antakse täielikumalt teada, kuida lugu türgi laagris olnud, ja sääl seisab: ~14. Õktobril leidsime meie, et 25 pattaljoni  wene mägedest, meie parem poolise söameeste  mi ira otsa ümber oliwad läinud ja hakkasiwad pärast lõunat tuld andma, ja jooksiwad  tormis selle mäe otsa, kus Muktar pasha  oli, kes suure ruttuga omad asjad KarS linna saatis. 15. Oktobril hakkasiwad Wenelased  Ewrarbatesi peale laskma ja wötsiwad seda ka Türklaste käest ära. Muktar pasha läks oma stabiga Siwritepe tagasi; 30 pattaljoni  25 suuretükkiga saiwad mahajäetud, sest et Wenelastest äramõetud Ewrarbatesi see ainus tee oli, kust nad tagasi wõisiwad minna. Kello kolme ajal, siis oli Türklaste lugu waesem  kui wsene ja igaüks jooksis, kuhu ta aga sai; söameeste säädus oli koguniste kadund. Jala ja hobuse wäed pögenesiwad läbi segamine  Wisinskiöi ja Kars linna poole. Üks liinie jalawäge saanud pajunettidega ettepandud,  mis aga midagit ei maksnud; põgenejad katsusiwad ka paar korda nende peale lasta, aga kõik oli asjata. Hussein Bei, Kars linnas olewa suuretükki meeste ülem kommandir,  hoidis mul rewulweri otsa ees ja ähwardas  mind surnuks laska, kui ma mitte tagasi ei lähä; sain aga ühe adjutanti läbi, kes parajal  aeal senna tuli, tema käest lahti. Ratsa wägi oli kartuse pärast, nagu meelest ära, tõmbasid oma söariistad, tapsid ja haawasid ühte teist. Araablased Orwast ja Aleppuft jooksiwad kõige esmalt eest ara; Kars linnas oli kartus hirmus suur, rahwas jooksis suure salkade kaupa linnast wälja ja Wenelased tungisiwad  tee peale ette, et Erzerumi teed Türklaste  eest kinni panna. Muktar sai 16. Ho- Miku wara oma järeljäänud meestega Kars linna, läks aga teisel päewal säält jätte 2800 mehega wälja Bardese poole. Ma olin temaga  nattuke juttus ja ta ütles, et Wenelased  12,000 Türklast, 25 suurtükki ja palju kõrge seisuse sees olewaid ohwitseri oliwad wangi wötnud. Minu wäed on eluwiiside kui sõnakuulmise poolest koguniste teelt ära ja et Kars linnal midagit head enam oota ega loota pole. - Sääl olla pisut moona! Lähme nüüd kord ka Eüropa söaplatsi peale ja waatame, kuida asjad sääl läinud, kas sääl ka tööd tehtud, wöi seisawad nad rahus ja ootawad paremat aega. Üks säält tulnud telegramm  juttustab lahingitcst, mis lõuna õhtu ja õhtu pool Plewnat peetud ja et Wenelased sääl türgi kindlaid kantsist ärawötnud, nenda kui Brestowitsa, mis umbes kaks penikoormat  lõuna õhtu pool Plewnat ja Dshurilowu.  Rahowost mööda Donau jõge ülespoole, on need maakohad kõik Türklastest tühjad, need on säält kõik wälja aetud. Otse nendasamma  kõneleb seesamma awalik telegramm ka Jablonitsa kindluse ärawötmisest, mis Orkani maantee ääres. Wiinist antakse 25. Oktobril ..Golosi" läbi teada: Plewnas olewa söawägede seltsist jooksewad ikka weel wene mägede juure ja könelewad,  et Osman pasha leiwa warandus mitte kauem ei pea kestma, kui ühe nädala peale, siis on otsas, siis hakkaku mana pätsi moodi, käppa imema. Kuida ärajooksnud Türklased juttustawad, peawad sääl mõned pattareid püssirohuga alt täidetud olema. Ühe telegrammi järele, mis 25. Oktobril Bukarestist tulnud, on Rumäni pattareid Kalawatis  püüdnud Türklasi keelda Widdini üht uut pattareid ehitamast, mis neil aga ometige  ei ole mitte korda läinud , sest et Türklaste  pattarie juba malmis olnud, kui Rumänlased  seda oliwad keelma hakkanud ja Türklased  olla nende pattarei ..Elisabethi" peale neli tundi lasknud. Ehk kül nemad selle aea sees 280 laengut senna peale oliwad lasknud, ei ole ometige mitte rohkem, kui 8 kranati Rumäni  pattarei peale tulnud ja Kalawatis aga mõned majad wiga saanud. Suleiman pasha on oma mägedega Rasgradis ja on neid sääl nenda ärajaganud: Rustshukis sei- 378