tembril 1871. Seswegeni koggoduse öppetaja Juliuö Müthel, 24. Septembril 1871. Rodenpoisi  koggoduse öppetaja Priedrik Willem Walter 22. Detsembril 1871. Tarwasto koggoduse  öppetaja, praust Paul Karlblom, 28. Mail 1872. Papendorwi koggoduse öppetaja Ludwig Willem MarNitz 27. Julil 1872. Laudoni  koggoduse endine öppetaja Georg Schmidt, 18. Junil 1872. Lasdoni koggoduse endine öppetaja H. Bergmann, jl5. Julil 1872 ja Paltsmari koggoduse endine öppetaja Kleinenberg.  Ammetist lahti wötnud: Odenpa koggoduse öppetaja Moritz Georg Kauzmann, 21). Märtsil 1872. —Ordiniritud sanud: Kandidat Eisenschmidt Tarwasto koggoduse  öppetaja abbiliseks. Kristohw Mickwitz  Perno-Willandi maakonna abbi ehk wikar öppetajaks. Paul Kugler Wanna Pebalgi koggoduse  öppetaja abbiliseks. Karl Schilling Schwaneburgi-Anhowi koggoduse öppetaja abbiliseks  Traugott Hahn Waljalla koggoduse öppetajaks Saremale. Priedrik Wasem Heimthali  öppetajaks ja Paul Hirsch Roshishetshe öppetajaks Wolhine kubbermango.  Ammelisse  on astunud: Lahtiwötnud öppetaja Kristohw Gottfried Schroeder, Wönno Walga maakonna wikar - öppetajaks, 21. Oktobril 1871. Lahtiwötnud abbi öppetaja Leonhard Girgensohn, Ria linna Jakobi koggoduse abbi öppetajaks, 2. Nowembril 1871. Lahti on wötnud: Wikar öppetaja Kristow Mickwitz,  22. Septembril 1871 ja on sanud öhto Siberimale, Omski lähhedale, wangide assunikude  öppetajaks. Ükskülla koggoduse abbi öppetaja Willem Brockhusen 25. Webruaril 1872. Wikar öppetaja Ludwig Frankhänel 14. Julil 1872 ja on Eestima konsistoriumi jauskonda, Wirromaale, Weikse-Maarja koggose  öppetajaks sanud. Kohtasi on wahhe  tanud: Wanna Pebalgi koggoduse abbi öppetaja Julius Schlaeger ja on 24. Septembril  1871 Schujeni öppetajaks läinud. Ruhja abbi öppetaja Emil Moltrecht, kes 24. Septembril 1871 Wolmari abbi öppetajaks läinud. Wikar öppetaja Karl August Welzer kes 24. Septembril 1871 Laudoni koggoduse öppetajaks sanud. Rodenpoisi abbi öppetaja Karl Walter, kes 2. Webruaril 1872. Ria- Wolmari maakonna wikar öppetajaks sanud. Tarwasto abbi öppetaja Georg Eisenschmidt, on 6. Julil 1872 Perno-Willandi-Tarto maakonnade  wikar öppetajaks heitnud. Übbenorme öppetaja Karl Robert Aunin on 21. Julil 1872 Seswegeni koggodufe öppetajaks kutsutud.  Riasl. Kirriko lõhkumine. Se olnud 8. ja 9. Webruaril öse, et Lautsensee katolige ussuliste kirrik ja kirriko mõisa, mis wiis wersta Dünaburgist emal, ärralöhhutud ja puhtaks risutud. Umbes kesk öö aeal olla rööwle seltskond kirriko lahti murdnud, sisse läinud ja sealt 2 suurt ja 2 weikest höbbe lühtert, karrikad ja muud hinnalised asjad ärrawötnud,  kellest mönned wähhem hinnalised asjad kirriko jures surno aea pealt leitud. Liggi kello kahhe aea! tulnud se kallis seltskond 4 künni 5 meest kirriko mõisa, mis just lukkus põlle olnud - üks neist janud wahhe peale walja ja teised tulnud sisse esmalt olla nad paatre teenred kinni köitnud ja wimaks ka paatert ennast, kes just woodis maas haige olnud. Peale selle, kui kõik kinni seotud, hakkanud nad asjo kokko kramima ja paatre omma ja kirriko rahha ühtekokko 599 rubla ka ühhes ärrawinud. Aino need asjad  janud jarrele, mis middagit põlle wäärt olnud  ; ka paatre parremad rided läinud minnema; üks olnud weel ni häbbemata, pannud paatre omma silma al ta kõige parremad rided ennese selga. Kui kõik olnud kokko wöetud, siis läinud  omma teed ja hirmus torm ja marru katnud  jäljed takka kinni. Ehk kül nende silmad rättikutega kinni kaetud olnud, et neid põlle tunda woinud, siiski on arwata, et nad kaugelt  mehhed põlle olnud, sest kõik maea nurgad olnud neil tuttawad ja ka se, kui paljo wimasel  aeal rahha sissetulnud. Küllap Jummal teeb omma! aea! awwalikuks, kes need kallid mehhed olnud. Peterburgist. Keiserlik käsk. Peterburgi  wenne seitung ütleb kuulnud ollewad, et Wennema merre wäggedele käsk katte antud, seks aeaks, kui wanna Saksa keiser Willem Peterburgi saab tullema, se on 17. Apriliks, malmis peawad ollema, talli korterist majja minna. Peawad siis ruttama, et seks aeaks 106