Perno Postimees ehk Näddalileht M 49 587! AZn.es neljapäew 9. Detsembril.^ aasts Teadaandmine. Anname seläbbi omma auliko Postimehhe luggejatele teada, et „Perno Posti- ka tullewal aastal Jummala abbiga wanna wisi saab wälja tullema; agga peame pöllastades üht aego ka teada andma, et krono postirahha jälle nellikümmend koppikad kallimaks tõstnud ja nüüd aastane postirahha 60 kopp. on; sepärrast maksab siis Postimees aastal 1873 postirahhaga ühtekokko I rubla Nv koppikad; pole aasta pealt 1 rubla; ilma postirahhata 1 rubla 3V kopp. Ühtlase pallume ka ausaid luggejaid  tellides Postimehhe aastast hinda liggi sata, sest et meie aastase postirahha, kohhe ette peame ärramaksma; ommafi käest ei woi meie fedda mitte tehha. Tellimise kohhad on wannad ja enne tuttawad. Peruus Bormi trükki kodda. Ses lehheS seisab: Pöllo äästamisest. Omm alt maalt: Pernust: Kerjamisest. Kulutus. Riast: Õnneto surm. Kui paljo hunta tappetud. Tallinnast: Rahwa ülleluggemisest. Kolera sönnumed. Peterburaist: Ring-kirri. Wals rahhad. Kroonstadtist: Merri kinni. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Prantslaste mõrtsuka  tööst Sakslaste wasto. Berlinist: Prantslaste ja Sakslaste wahhelisest tüllist. Uemad sönnumed. Pöllo äästamisest. Perno makonna eesti pöttomeeste selts olli 22. Nowembril koos, kus seltsi lige Ä. Maddisson  üllewal seisawa pealkirja al järreltullewat  könnet piddas. Mis kärneril rehha peenra-, se on pöllomehhel  äkke pöllo peal; temma on pöllo harkimise  jures nago parrem kässi ja ütlemata rassolik. Ommetige, otse kui kärner möistliko rehha prukimise läbbi omma aea maa saaki wägga üllendada wöib, nenda wöib ta ka mõtlemata  prukimise jures wägga kahjolik tööriist olla; otse nendasammoti on ka pöllomehhel äkke-töö läbbi, kasso ja kahjo pöllo sagide jures ommas peus; selle pöllotöö-riista prukimist,  õlleks meil kül wöimalik laiemalt ärraselletada;  agga ettekirjutamise läbbi pöllotööd  tehha, ei olle mitte wöimalik. Omme-