Perno Postimees ehk Näddalileht HS. t 6. I»7t lS"-s kesknäddal 21. Aprillil.^ aasta Ses lehhes seisab: Soomlased. Ommalt maalt. Pernomaalt: Kirriko käia. Riast: Parist asjust.  Jsstennese  tapmine. Leitud surno. Tallinnast: Tallorahwa ello kossumisest. Libawist: Auro-laewad. Windaust: Laew rannast mahba todud. Moskwast: Palwe. Odessast: Rahwa rõõm. Nikolajewift: Laewadest.  Irkutskist:  Mawärrisemine. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Söawangidest. Prantsusemaalt: Tenistusse pakkujad. Mak Mahon. Suretükkide pörrin. Shweitstmaalt: Järrelkulamine. Amerikamaalt: Römo piddo.  Nemad  sönnumed. - Kirjawastused. Soomlased. N. - Minnewa kord jäi mul suggulastest jut siit sadik poleli, kedrame tänna jälle eddasi. Meie olleme siit sadik suisa päi sa sest räkinud,  et Soomlased meie suggulased ja meie ühhest kännust wälja kassunud olleme, nüüd tahhame weel üllemal nimmetud jutto kolme asjaga toeks tehha. Sedda töetunnistust same meie kolmelt poolt: 1, Wannast rahwa  jutto ja lauludest. 2, kelest ja kirjast ja 3, Seestpiddise süddame ja waimo armastusest.  5, Wannast rahwa jutto ja lauludest same meie sedda kõige kaugemat tunnistust omma ssssara rahwast; nago ma minnewa kord nimmetasin, käisid meie wannemad rahho päiwil saggedaste üksteisel woersil ja aitasid waeno päiwil teine teist ja ollid walmis issamaa  ja üks teise eest omma ello jätma; nago meie Kallewi poea wiimses laulus loeme, kuidas  meest Soomest Eesti rahwa! abbiks otti, kui meie kulus kunningas minust lahhin- git raudameiste, se on: ritteride wasto piddas.  „Kedda laewad kaugelt kannud „Wette laened willetsuseks „Meie maale mängitanud!" Kallewi poea teise laulo löppul loeme üht naljakat tükki, kuidas Eesti poistel nöu olli Soome maale kosja minna, et sealt laewadega ommale parremaid neiusid tua, kui meie maal kaswawad. Kui nad selle aegse kuulsa Eesti lesse naese ..Linda" kosja-teel ilma aega ratsutasiwad  ja tühjalt kojo tulliwad, siis laulsiwad nad iggatsusest sünnitatud kiuso- ja römo tujul  nenda: „Tehke mehhed teised laewad, „Parremad kosja padikesed; „Pange peale sidi purjud „Sidi purjud poordi köied. „Pange laewad purjetama. „Saatke mannad söudemaie! „Söudke mannad, jöudke wäetid „Söudke laewa Soomemaale „Paati uhke põhjamaale! „Seal on kõrges kaljo kaldal „Riddas paljo neidusida; „Ees on riddas helmeskaelad, „Tagga riddas taalder rinnad