Perno Postimees ehk Näddalileht M 32. 1875 ,?nes neljapäew 16. Augustil.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal pärrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla Sv kopp. Ses lehhes seisab. Wenne soad kesk Asiamaad. I. Ommalt maalt: Riast: Hispania asjust. Kunningana Wiktoria. Lemsalust: Hobbuste wargustest. Tallinnast: Armastuse tööst. Kuramaalt: Ilmadest.  Peterburgist.'  Jakob Bek. Leikuse hakkatus. Kroonstadtist: Wessi-püks. Nishni-Nowgorodist: Müratumast tullekahjust. Altmonthalist: Häbbemata palga nõudmine. Samarast: Tullekahio. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Kolera. Kölnist: Ketserina Eugenia. Kielist: Kroonprintsi reisist. Austriamaalt: Persiamaa Shah. Hispaniamaalt: Wöido samisest. Rootsimaalt: Saksamaa kroonprints. Wenne söad kesk Asiamaad. I. Et nüüd Khiwa södda lõppenud ja õnnelikult  omma otsale jõudnud, ning se wimane riik, kelle rahwas pärris metsinnimesed ollid ja omma himmude tahtmises ellas, nüüd rahhule  sunnitud; sepärrast arwame asja ka sedda wäärt ollewad, et sest mönni sönna könneleme. Need soad, mis seal olnud, ei sünni kül sureks  ja wägga liig au wäärt söddadeks nimmetada,  sest et sealt rahwa surus, Wenne wasto weike; agga ommetige on wöidosamine selle ma olleliko ja lodusse polest wägga raske olnud, sest et sealatsed mäggedikud selle rahwale  head warjo paika andnud, agga wimaks on ommetige Wenne wäed neid nende korkaist wälja pelletanud ja neid alla sundinud. Siin woib wahhest monni tundmata küssida: kui se rahwas seal ni weike, mikspärrast siis Khiwa söast ni suurt karra tehhakse? Sellele kostame: eks sa ei sa siis arru, kellest se tulleb; setul- leb ommetige sest, et söapiddamine seal kõrbes, kus saggedaste suur wee pudus kibbedat j oma janno sadab ja mäggedikut üht õiget lahhengit  kelawad piddamast, wägga raske ja kirju on, ja sepärrast siis ühheks õnnelikuks söaks tulleb piddada, sest et Wenne wäed lühhikese aeaga, kõik riki ennese alla wöitnud, ja need lahhingid sellepärrast ni üllewagga immestlemise  wäärt on, sest et Wenne wäggedel seal wahhem tuggewa waenlase polest kartust olli, kui hirmsa kõrge mäggede ja kange pallawusega  ning kibbeda joma jannuga wöidetda. Meil põlle tarwis siin jures ennam pikkemalt aega wiita, sest sellest on jubba ommal kohhal ja ajal ka ossast jubba könneldud, waid tahhame  agga eddasi minna, ehk parrem öölda: üks hea tük maad taggasi minna ja asja kaugemalt  peale hakkata. Woib olla, et söapiddamine  Khiwamaal, kül rahke ja waewaline olnud, siiski on ta mannal aeal, kus söakunst meel sedda polnud, mis ta praego on, paljo kirjum  ja raskem olnud, ning paljo rohkem pea-