Ms Z 3» wäggede - koor, - mis - Mektsnburgi- Shweringi Suurhertssgi Wallitsuse al, on parrast  Touli ärrawötmist põhja shto, pole läinud/  et Ssissoasit wahhi alla panna. Saisssttsi  kärnisonid katsunud kord lmnastpea walja pistä, sanud Wga Sakslaste -käest mõnne wallusa  hobi, et jälle taggasi puggenud» MaMa«chalt»' Mssuggufe  iggatsemisega  rahwas sedda tundi öbanud, mil Roma lm ja kõik kirriko mk Ztalia maaga Lhhendud saab, sedda tunmstawad need arvutumad  telegrahwi sönnumed ja kirjad, mis Ztalia wallitsuse kätte tullewad/ peale selle, kui Ztalia söamehhed Roma linna Md läinud  Rahwa öiskamistz ..EMgo Ztalia!s Wags kunningas Wiktor Emanuel ! on koi? ulitsad täis ja sedda ei te mitte ükspäinis Italia-» wald ka Roma rahwas; nad on nüüd sest sadik kõik nago neste sündinud» PrckNtfsseMSstt» Pmntsuftstieungid teadwad keisre Napoleonist nüM peale selle, kui ta Mehhike Sakslaste kätte lauges, mõnda  könnelsda, ja mis nad könneleWad, näitab ka sssast tossi ollewad ; nago se, kellest meis ka siin allamal tahhame juttustada: Wanna Mpolesn olli enne söa hakkatust ni sureline et kitis: Königsbergis teen ma rahho, egga tulnud tal seal jures mele, et keiserliko mantli sees üks nödder innimene on, kes keiserliko Wsni kannab. Uhkus olli tedda ni Väggewaks  teinud, et arwas teised, kuhhu ta lähhäb, ta ees pölweli maas armo palluwad. Agga km kaks esstmest lahhingid olli kautanud, seal olli sabba jalge wahhel ja uhkus nattuke allandud;  tal olnud tahtmine Parist' taggast minna,  mis peale keiserina olla wastanud: Kas ollete ka selle peale möttelnud, mis selle järrele  saab tullemä, kui Parisi taggasi tullete? Minna smmalt poolt ei woi sedda omma Vastamise holekö Võtta, teile seks nõu anda. Kui teie sedda tõeste tehha tahhate, siis pead sedda selle katte al esmalt rahwale teada antud  sama, et keiser sepärrast Parisi taggast tulleb,  et usi wäggesid tahhab kokko kutsuda ja et ta Neini wäggede üllemst Vallitsust ühhost asast kindral Batsaine holeks andnud; agga sallsja' tulla,. ehk tot rahmale teada anda, ei tahha mitte hästi korda minna. Parisi linnas on, kmda sealadne seitung kõnnelev,  Sept. üks' wägga tähhelpanaemise wäärt luggo rahwa silmade "ees' olnud mis iatgl metest ei sa ärraminnema; terme karrt soldatid sanud kange mahhi al linnast lsbbi widud, kellel käed seljatahha kinni seotud ja igga mehhel sedde! rinna peal, kus pÄ siW nud : .M. R, on Üks jossik, kes wasnlase W ärrazooksnud.". Kõik need langemad söakohto alla, kus neil parreckat lota ei õlle, kui st Mhha lastud samad. ' " ''" ' ' TGurftst. õnneru sest raudtee peal. Rouenist antakse 4. Ottobril teada, et seal mödaläinud  ösel raudtee pea! suur õnnetus olnud. Üks mässin weddanud Prantsuse soldatid ja et sure ruttuW Ninud, hüppMud wankred raud-röpedest wäljs, Lõ meest sanud nikohhe surmatud ja LLS rohkem ehk WZHHem rasteste hüwatitd. WsVfaMsA, Septtmbri ku MV. pÄsa lahhingis on wäggedest 12M meD Hawatub ja surnud, kelle seas ka üks Andral olla ja ZW meest, ilma hamamata, waygi wöetud. Sakslaste poolt olla 80 surnud ja umbes LM meest hawatud; surnute seas olla 8 ohWitseri. t. ja A. Oktobril on mönnsd  arwad laskmised kuuldud. SSMMMMM Kopenhagemst kirjutakse 3. Dktobri!: Rigi päwa allustus olli tänna. Trom ksnnes sai issiärranis nimmstud, et se rigiwallitsuse ja kõige rahwale wägga sureks kassaks on, et nad ennast söast emal hoidnud  : sest södda on ühhe maale sureks häddaks  ja pinaks, ühheks, witsaks Me surust kegi ette ei wsi ärra arwata, et seni suur ja raske saab ollema. Küllad se on neil ennestel  weel wägga hästi melss, mis kasso Shleswig-Hols teini. södda neile on tonud. Praego ei olle nad omma wäggewa naburjga piride pärrast weel selged ehk kül sodda jubbs mõnda aastad mödas. Kigiwallitsus lobab, et nüüd pea assi selgeks saab tehtud, noh Mdko siis! ' 326