siis ka senna lähwad ja kui Lealt waggust ja tullust toidust leidwad, igga kord heamelega ka senna lähhäwad ja pitki silmi sedda aega otawad, mil jälle ühhe sesugguse puhhale kutsutakse.  Kui Perno koggodufes, öppetaja, praeguse  Eestimaa kindral fupertenti, Schulzi aeal neid pühhasid allustati, olli esmalt parras ossa rahwast kokko tulnud, kelle arru agga aasta aastalt ikka kaswas ja nüüd tulleb neid tuhhandete  kaupa kokko, ka ümberkaudo wöerast mis siis tunmstab, et rahwas omma surno aedo auu sees peab ja sedda heamelega  näeb, et iggal suwwel kord jummalatenistus  surno aja peal saab petud, mis läbbi siis neid meletulletakse, kes seal mulla al puhkawad  ja sedda römust üllestousmise tunnikest otawad, mil Issand Jesus neid saab ärratama  ja ühtlase ka ühheks meletulletuseks,. et ka meie ihhud, parrast sedda waewa ellu, seal sawad puhkama. Audro koggodus pützhitses  omma se aastast surno-aea pühha just Jaani päewa! ja ollid selle pühhitsuse tarbeks issiätralikud laulud trükkitud. Jlmuke olli sel päewal ka wägga kenna ja rahwast rohkeste, kül ommast ja wöeraist kihhelkondadest kokkotulnud,  nenda , et lauludest suur pudus kätte tulnud. Pühhitsus hakkas nenda, et rahwas kirrikusse kokko koggus ja sealt läksid nad siis lauloga künni surno aeda, kus siis pühhalik ten istus sai petud. Peaksid need wäggewad sönnad, mis auulik koggoduse öppetaja omma jutluse sees räkis, neid nende pattu unnest üllesärratama;  seks aidako Zummal! Eestimaalt. 59 aastane pi ddo. Wiggala koggodus olli ni hulga ja mitmete seast ni õnnelik, üht sesuggust arrudast  piddo päewa nähha sada ja nimmelt teist korda ühhe lühhikese aea sees. Paar aastaid laggasi pühhilses sealadne köster Zohannson omma 59 aastast ammeti päewa ja nüüd 12. Junil, selle koggoduse öppetaja ning praust Karl Eduard Harten. Nimmetud päewal, 59 aasta eest taggasi, on temma Kurresare linnas, omma issa abbiliseks, Mustjalla koggoduse  öppetajaks kinnitud ja seatud, warsi selle järrele agga Wiggalasse öppetajaks kutsutud,  kus temma nüüd pool sadda aastad, kui Issanda tru sullane temma winamäel sure truuse ja armastusega tööd teinud ja omma koggodust teninud ja temma önsaks samise eest hoolt kandnud. Jssiärranis on temma murreliko  holekandmise läbbi kooli assi, mitte ükspäinis ommas kihhelkondas eddasi läinud, waid ta on ka senna üht Eesti keele koolmeistrite  seminar kooli aösutanud, kus jures temma ka issi 39 aastat tüddimatalt tööd on teinud, ja sedda seminar kooli omma juhhatuse  al piddanud ja eddasi ajanud ja nenda kõige Tallinna kubbermango kassuks, kooli asjus teggew olnud. Selle pitka ammeti tenistuse  aea sees, on üks süddamelik armastuse sidde öppetaja ja koggoduse wahhele kaswanud,  mis aasta aastalt ikka tuggewamaks ja kindlamaks läinud ja mis issiärranis nüüd sel Jubeli piddo päewal awwalikuks sanud. Oige rohkeste saksa wöeraid, mitte ükspäinis ommast kihhelkonnast, waid ka liggidalt ja kaugelt teistest kihhelkonnadest, olla kokko tulnud,  kelle seas ka 51 koggoduse öppetajat olnud,  kes kõik nimmetud Jubeli päewal, enne lõunat, kirriko mõisa kokko tulnud ja süddameliko  õnne sowimisega wanna Jubelari terretanud;  otse nendasammoti on ka Wiggala koggokonnast Eesti koggoduse eestseisjad ehk wannemad kirriko wöörmündrid, wallawannemad  ja koolmeistrid kokko tulnud ja ehk kül mitte kunstlikult siis ommetige ühhe süddameliko armastusega omma wanna öppetajale  temma surel auupäewal õnne sowinud ja kõige truuse ja armastuse eest, nende wasto, tännanud. Ka olla kirriko üllema kõhtude, Eesti ja Saremaa piiskopi kõhtude ning Eestimaa  rüütlite peawannema assemiko käest önnesowimise  kirjad tulnud, kus siis ka temma truus kirriko ja kolide asjade tallitamises, nimmetud  sawad. Otse nendasamma ei pudunud ka suremad ja wähhemad aukingitused, mis wanna Jubilarile temma aupäewaks armastusest  kingituseks kasa todud ja kätte antud. Kello 12 on kirriklik pühhitsus kahhekordse jummalatenistusega hakkanud, esmalt eesti- ja pärrast saksa keele. Hakkatuses on üks öppetaja,  selle praustikonna jaust, altari pealt, wägga tullusa ja wäggewa sönnadega, koggodust  ja temma hinge karjast ühhes könnes terretanud  ja altari tenistust piddanud, kelle järrele  üks teine ammeti wend kantsle peale as- 219