bune ärrawarraötakse, siis õlleks se kõige parreni,  selle hobbuse pilleti ehk passi, mis warras  ni hölbsaste ommetige kätte ei woi sada, silla kohto kätte anda. Se nõu könneleb jubba issiennesest, egga põlle tarwis, et seal weel issiärraliko eesträkimist tarwis õlleks. Ma woin julgeste öölda, et kui esmalt mõnned  koggokonnad omma hobbuste stembeldamisega  hakkatust teinud, mis Wönno kihhelkondas  wist pea saab sündima teised seddasamma  kohhe sawad järrelteggema. Üht sowimist lissan ma weel senna jure, ja se on; et politsei kohtud sedda petud nõu kässile  wöttaks ja sedda ommalt poolt ni laiale, kui se ial woimalik, katsuks laotada. C. v. Brashe. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Mini s terpräsident wzÜ r st Bismark, kes möda läinud aastail ja isstärranis Austria ja Prantsuse söddades, wägga suri asjo teinud, ja iggapiddi tubli ja wapra näidanud ollewad, sowib nüüd ommas ammetis kergitust ja tahhab omma präsidendi ammetid ühhe teise kätte anda ja on ennast präsidendi  ammetist lahti pallunud; rigi wäljaspolise  asjade ministriks tahhab ta weel jäda ja wäljaspolisid asjo ka ikka weel, ni kui enne, ka pärrast tallitada ja kohhe teed hoida. Mõnned  teised könnelewad na körwast, et se ammeti käest ärraandmine, ei olla muud, kui üks mantel,  mis ta omma öllade pealt tahhab mahhalaska;  agga kõik tallitus ja töö jäeb ennamiste  ikka temma murreks. Wannaduse päewad  ja ihho termis kelawad tedda iggale pole samast ja et ühhe rigi tallitus head termist tarwitawad, sepärrast ei olle ka immeks panna, kui ta ennast lahti wöttab; woib ka olla, et temma õppinud terraw silm, middagi näinud Preisi asjus sündinud ollewad, kus jures wast kartust ja temma siis sellepärrast ennast aegsaste  emale heidab, et tal pärrast sellega teggemist  põlle. Meie teame jo kül, missugguse maimuga mees ta on ja sepärrast woib ka tööst olla, mis üks aus mees Ütleb; ilma temmata ei sa middagit, olgo ta präsident ehk mitte. Kui luggu nenda, siis ei olle temma präsidendi amweti ärraandmine ka muud, kui wäljaspiddine  assi, mis läbbi töö kergitust lota põlle. Ühhe ministerprasidendi ammet on paljo tõelikuni  ja melewaldlikum, kui ühhegi teisi ministre  ammet; präsidendi sönna peab iggal aeal ja iggas asjas nago amen ollema. Nihästi  würst Bismark, kui ka wanna keiser Willem arwawad Preisi asjad jubba ni paljo eddasi läinud ja ni kaugel ollewad, et seal middagi issiärraliko tööd kallal põlle ja se olla ka ossast se pea assi, mikspärrast wanna präsident  omma ammetid käest tahhab ärraanda; et katsugo üks teine ka wahhest, kui kerge ehk raske se ammet on. Baierimaalt. Wennalik armastus, kuhhu se asset wötnud, seal lähhäb assi kõik löbbusam ja parrem. Kölni seitung könneleb: Baieri maal on kaugelt ja laialt, nende hädda kissendamine ja appi hüüdmine köllanud, kes Läne merre randas Saksamaal wee upputuse labbi kõigest ommast warrast ilma janud; armastus  on nõu kokko lönud ja teeb holega tööd ja korjab andid nende õnnetumate ja häddaliste  heaks, kes seal kõigist ilma janud. Ühtaego  kirjutakse ka sealt, et mönned seitungid wägga  raskid laemdusi töstwad ning sellega rahwast Saksama wasto wihhale katsuwad ärritada. Walletawad üsna häbbemata kombel, et Pöhjasaksama  rahwas ialgi, kui Löunasaksama rahwas  häddas olnud, armastust nende wasto põlle üllesnäidanud ja muud sellesarnast, mis nad weel waljamöttelnud. Sesuggune assi põlle wöeras, sest sedda on iggal maal leida, kus ühhed head tewad, siis teised körwast kissendawad  ja laimawad; se on jubba mailma pruuk ja wiis. Austriamaalt. Mõnda. Sealt ei olle mul sekord ka suurt head kulutada, noh, peaksid ka kõik pahhad asjad wanna aastaga ühheö hauda minnema ja uel aastal rohkem häid asjo ilmale sündima. Mis pahha seal siis olnud? Same warsi näggema. Tirelis wötwad mustad  (mitte kirbud, waid pahhad innimesed) wöimust ja assi näitab igga päewaga pahhemakö  minnewad, mis ennamiste sest tulla, et krahw Taawe mitte se mees põlle, kes neid omma wsggews käega jõuab waigiötada ja 429