Perno Postimees ehk Näddalileht M S. ««7! RZnes jWerNNs, kesknäddal 3. Märtsiil.^ aaSta Ses lehhes seisab: Perno pöllomeeste seltsi teine könne zc. Ommalt maalt. Perno makonnaft: Kaks warrast. Tüttarlaste kergus. Häbbemata tüdruk. Warblast: Mõrtsuka tööst. Peterburgist: Wäetenistuse lahti ostmisest.  Oreli kubbermangust: Külm innimesi tapnud. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Saksa- ja Prantsusemaa wahhelesist asjust. Söa lip. Prantsusemaalt: Prantslaste wilto mökkad. Uemad sõnnumed. Telegrahwi sönnumed. Kirjawastnssed. Mõistatus. Perno pöllomeeste seltsi teine könne, mis präsitent J. Eglon 8. Webruaril 1871 piddas. Mustatud pöllomehhed, armsad Eestiwennad!  Minnewal korral, kui siin koos ollime, kaddus aeg kaest ärra eestseisuse wallitsemise kassa tallituse ja pilleti jaggamisega. - Tännase  päewa nöupiddamiseks põhja panna, ei olnud siis seltsil ennese! mitte woimalik; selle parrast istusid siis weel õhtul eestseisus ja mönned seltsi liikmed lauda ja arwasid ja kaalusid  tännaseks päwaks nöupiddamise põhja. Sellega ollid kõik ühhes meles, et maeapiddamise  parrandamist eestotsa kassile wöttame. Selleks on tarwis temma pudusi tundma õppida  ja labbiräkideö parrajat parrandamise nõu leida. Kohhe ühhe puduse peale juhhatas meid üks seltsi lige ja wanna maeaperremees  nende sönnadega: ..Meie aegse nore-rahwa ello on koggoniste  raiskus." Se raskelt kaluga sönna näitas mul parras  ollewad läbbi räkimiseks, ja et kegi mu sedda tööd ennese peale ei wötnud, siis pallun omma puduliko selletusega rahhul olla ja parrast  läbbirakimisel, wilto läinud möttid õiendada.  Sest meie seltsis peab se, seltsi-issalt rägitud sönna, öiete ellawaks ja teggewaks minnema: ..Üks peab kõiki ja kõik ühte öppetama!"  ehk õppigem teine teiselt! ..Nore rahwa ello on raiskus!" —Se on kül hirmus kolle kuulda; weel hirmsam on mötteldes temma süggawat tunnistust kaluda. Raisk on karwand loom metsas ehk aedade tagga, kelle kallal metsalised ja koerad narrimad,  rongad ja warresed kärrawad ja igga möda minneja omma ninna kinni toppib. Uih! nisuggune raisk ollewad meieaegse norerahwa  ello. Kui tossi on, siis on meil kül asja sedda holega ja kõigist mäest ja jõust parrandada püüda. . Eks kulame siis järrele! 1, Need mõistlikumad, mõtlejad innimesed, kes teed käies kõrtsidesse putuwad ehk muido pühhapäwal ehk pühhade aeal senna läinud meelt jahhutama ehk asja tallituseks küllameestega  kokko sama ehk seegi neile möistlikuile  kituseks ei olle, ommeti peab neid wab-