„Wesuw" peab ikka ammetis ollema, egga weel mitte seisma janud; kardawad tedda weel paljo surema töö wasto ennast walmistawad, kui se olli, mis ta wimati teggi. Prohwessor Palmiere, kes issiärraliko terrawusega tedda tähhel panneb ja ta järrel watab, ütleb tedda wägga rahhuto ollewad, mis siis mitte head ei tähhenda. Kardinal ja paawst. Romast kirjutakse  35. Septembril, et kardinal Bonnehose teistest sepärrast wanna paawöti jure läkkitud, katsuma temma meelt pöörda, et ta parrem Roma paigale jäeks, egga mitte sealt peaks wäljaminnema, ja kuida kuulda, ei olle kardinali  waew asjata olnud, waid wanna paawst wotnud nöu wasto ja lubbanud senna paigale jada. Inglismaalt. Türlaste ja Mo n kerre  gri te wahheline tülli, põlle weel lõppenud. Inglise seitung ..Times" olla 18. Septembril Konstantinopolist telegrahwiga sönnumid sanud,  et 3WO Montenegrast 15. Septembril olla ühhe Türgi külla peale läinud ja 18 Türklast  ärratapnud. Türgi rigiwallitsus olla telegrahwiga  Montenegro würsti käest nõudnud, et need, kes seal jures süüdlased, teistele öppetuseks,  karristud saaksid, ja kui sedda ei sa tehtud, Türgi sõawäed Montenegro wasto samad  marsima. Mis nüüd Montenegro würst saab teggema ja kuida asjad sawad minnema, sedda same hiljem teada. Uemad sönnumed. Peruust, 11. Oktsbril. Meie kaupmeestel on praego wägga kibbe rut tagga. Zgga päew worib linna seemnid woor wori peale maalt sisse, ja kui klapritest kord läbbi käinud,  siis lähwad jälle laewa peale ja nendega ülle merre wäljamale. Jo siis rut tagga on, et klaprite heält ööd kui päewad kuulda, neile ei anta ka pühhapäew aega nattuke puhhata, üks psrrin ühte puhku. Sedda ei woi meie just kül mitte öölda, et iggas aitas pühhapäew  tööd tehhakse, agga mönnes kohtas on sedda kül kuulda. Peterburgist, 1. Oktobril. Suurwürst- Aujärje pärna on omma sure abbikasa ja kastega  tänna Odessa linna tulnud ja tahhab nikohhe  eddasi, Jalta linna sõita. Peterburgist. «Wallitsuse teadaandjatoob  neid sönnumid, et keiserlik Majeötät kõige kõrgemalt käsknud, kunningliko kõrguse prints Albrechti surma pärrast seäduslikul kombel kolm näddalat leina rided kanda. LLwadiast, 4. Oktobril. „Wallitsuse teadaandja"  annab teada, et Suurwürst-Aujärje pärria 2. Oktobril lõuna kello omma sure abbikasa ja lastega kalli terwisega senna jõudnud.  Berlinist, 4. Oktobril. Preisi prints Albrecht on ärrasurnud. Laupäewal peab temma  kehha pühhalikult kabbelisse kantud sama ja seks aeaks odetakse ka wanna keisert Berlini  kullewad. Hispania söawäed olla Werroli  mässajate kaest ärrawötnud. Berlinist, 5. Oktobril. Wanna keiser Willem on tänna Berlini tulnud. Jesuitid on Sigmaringenist wälja aetud. Berlinist, 6. Oktobril. Wanna keiser Willem on Strassburgi piiskoppi omma juttule  lasknud; mis ta agga pallunud, põlle kuulda  wöetud. Keiser Prants Josep on käsko andnud ommas keiserlikus maeas prints Albrechti  surma pärrast, leina rided selga panna. Prints Napoleon on Mailandi tulnud. Kirjawastused. K. O. S. Tänname teie kirja eest, agga pallume nattuke  kannatada, küUamehhe järg olli ees. 339 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Kõige kõrgemalt 1. Julil 1861 wäljaantud Lrakteri  seaduse põhja peale, antakse neile, kes aastal 1873 trakterisi piddada tahtwad, seläbbi teada, et nemmad omma palwe kirjadega, et neile tarwitawaid  trakteri piddamise lubba kirjast, kus jure kirjutud,  et pallujad mitte kohto polest põlle trahwitud,  waid et nemmad omma krono ja koggokonna maksud taieste ärramaksnud, peawad ruttama, et mitte parrast hillise pallumise läbbi pahhandust ei saaks ollema, kõige hiljemaft künni 27. Oktobri ku päewani s. a. rae kohto kätte peawad andma, et trakteride aastast maksetawad makso ja krono aksisi seaduslikul kombel ni kohhe wöiwad wälja arwata. Pernus, rae-koea peal 11. Oktobri! 1872. Justits pürjermeister Fr. Nambach. M 2159. Sekretär Brakmann. s