komite polest antud poogna peale üllespannewad.  Et assi kergemalt eddasi lähhäb, peab se suur lin jaggude kaupa enne ärrajaggatud sama. Wõeralt maalt. Kuida politika asjad Prantsusemaal  lähhäwad, sest könnelewad wäljama seitungid wägga immeliko asjo, mis igga möistliko  innimest mõtlema panneb, kuida üks rahwas,  kes ni sure ja raske risti al olnud, weel nenda wöib mõtteida ja ni kange süddamega  olla. Üks Preisi seitung könneleb nende asjust nenda: ..Kuida asjad Polignüs lähhäwad ja mis jutto nad seal aeawad, tähhendab.  kõik sedda, et neil köwwa nõu olla, jälle södda peale hakkata. Kui nad ka sedda just weel ommast suust wälja ei olle üttelnud, kelle peale ehk kelle wasto nad hakkata tahtwad,  siis. pannewad nad ommetige Prantsuse maast ärralangenud maad söa seaduse alla, mis läbbi nende made ja selle rahwa kasso ja eddasi  samme, otse kui lukku pannakse, egga neil sedda prii ello põlle, mis rahho aeal õlleks olnud, ning issienneste peale mõnda risti ja willetsust sadamad. Ommetige arwatakse; et nad pea sawad ärranäggema, kui neile, üht töeliko. wasto seismist näidatakse, sedda häddast  tarwis ollewad, selle eest hoida, üht wöerast wägge omma kaela kiskuda ja sedda kahhetsema, et nenda ollid Wadako agga ette, et kahhetsemine hiljaks ei jae." Berkinist. Uut, aggasoggast asja könnelewad Austria seitungid, ei tea, peame neid uskuma, woi mitte? Berliinlased otasid ikka Gasteinist sönnumid, et möllemad keisrid seal sõbralikult koos istuwad ja juttu puhhuwad,  agga need ei tulle, ja nüüd korraga tõrvad  Wini seitungid nende assemel, neid kõige pahhemaid ja sandimaid sönnumid. Austria keiser olla köwwaste nõuks wotnud, mitte Gasteini  keisre Willema juttule minna ja krahw Beust sepärrast Jshli läinud, et omma üllema wallitsejale nõu anda, lubbatud wöeraspeule minna. Kui palj o selle könne sees töt, ei woi meie sel silmapilgul teada; agga ni paljo on kössi: kus suitso, seal peab ka tuld ollema, nenda wöib siis ka Me könne sees omma ossa töt olla. Eks m'e sa nähha, kui Jummal termist kingib, kuida nende kokko andmisega luggo jäeb, kas Prants Josep lähhäb manna Willemat watama woi mitte; ei lähhä ta mitte, siis on muidugo mõista, kuidas pil heäles. Münhenist. Würst Bismark, kes Augusti ku essimeste päime sees lühhike aeg Münheni linnas aega witis, on seal sure römuga  masta möetud ja terretud, sest könneleb üks wäljama seitung: ..Saksa rigi kantsler würst Bismark jõudis 3. Augustil parrast lõunat kalli terwisega Münheni linna ja marsi peale selle, kui senna olli tulnud, läks tajustitsministre  von Lutse ja pärrast ülleMa Mmeistre  krahw von Holnsteitti jüre wöeraspeule. Ühhes lahtises töldas sõitis ta Maksimiliani ulitsast läbbi, kus temma seadladW ratzmast, kes ulitsal käisid, römo öiskamisega terretud sanud. Ohto käis ta teatres ja teisel hommikul  kaunis warrakült olli tee jälle jalge al; meie ministrid von Luts ja Von Wretsnir saatsid ausat wöerast künni raudtee howi,. istus  seal aurowankvisse ja läks tormates Gasteini  pole. Würst Bismark olli möeraste maeas ehk hotellis „Nelli aasta aega" korteris, senna hotelli ette olli märato rahwas kokko langenud, kes würsti tõlda astumise jures meel tahtis Jummalaga jätta ja õige süddame põhjast hüda: ..Ellago kõrgest Saksa rigikantsler ja raudtee homi jures ei olnud luggo karma wäärt parrem; seal seisis nisammoti märato rahwas jama maea ees koos tedda terretamas  ja Jummalaga jätmas , ja sedda teggi rahwas kõik armastuse ja tänno pärrast temma  wasto. Jtaliamaalt. Walmistamine. Jtaaljane  ei ussu Prantslast otse nisamma mitte kui kuk Reinowadderid. Sonnad ees libbedad ja mahhedad, agga tagga selja ihhub nugga, ehk ütleme teise sönnaga, su mahhe sgdda kurri, ja sepärrast Valmistab ta ennast wanna naburi  wasto. Ennamiste kõik Ztalick rahwas ei ussu tedds ja on walmis möeka kätte wohmas,  kui ta peaks julgema pessast walja nende 288