ja ristikhein on pea üsna kadund ja rukki orras ka wäga waene lume alt wälja tulnud. Talinnast. Wilja pöllude seisusest, kuida nad see kewade wälja näewad, antakse wäga pisut teadusi, mis meite arwates peaks just ümberpöördud olema, aga kes jõuab niipalju  paluda, et teiste südamed pehmeks lahmad  ja sulg töösse hakkab. Riigi seespoolise asjade talitaja minister on otse nendasamma pitki silmi nende sõnumite järele oodanud ja kui ikka ei ole tulnud, on ta kuberneri herradele  käsku andnud, wiibimata selle üle temale sõnumid saata ja selle peale on siis, kuida „Bsal. tead." kõneleb 15. ja 17. Mai kuu päewade wahel telegrahwiga taliwilja pöllude seisusest, suiwilja mahategemisest ja põlluharimisest  teadust antud ja selle järele on Eestimaalt  teadustud: ..Taliwili tuli lume alt wälja ja hakkas wäga kenaste kaswama, aga need waljud külmad tuuled ja öökülmad tegiwad  temale suurt kahju. Suiwilja mahategemine  lähäb wana wiisi edasi, aga ka mitte igal pool ühel wiisil. Ilmad on selged ja külmad.  Liiwimaalt: Nii hästi taliwili, kui ristikhein tuli kaunis hea talwe alt wälja, aga walidad külmad tuuled ja öö külmad on neile kaunis suurt kahju teinud. Sui wilja maha tegemise ja põllu töödega on hakkatust tehtud, aga see aasta palju hiljem kui muidu. Iseäranis  wiimasel aeal on ilmad põlluharija rahwale wäga omalikud. Kuramaalt: Taliwilja  seisus on üleüldse kaunis hea, ega wöi mitte kaebada; suiwili ei ole igal pool weel mitte kõik maas, saab ikka weel tehtud. Ilmad  on wäga wesised ja külmad, mis kaswule wäga kahjulikud. Peeterburgist. Mis haawatud meestele  saadetud. Haawatud meeste eestmuretseja  peaselts Peeterburgis, on oma korjatustest,  kuida Peeterburgi Herold sest kõneleda teab, neli suurt woori söas olewa wägede juure saatnud ja nimelt 33. Aprill! Jassi linna 2100 puuda, 29. Tihwlise linna 637 puuda, 6. Mail Bukaresti linna 284 puuda ja 12. Mail Kishenewi linna 1665 puuda, ühtekokku 4736 puuda. Haawade kinnisidumise tarbeks walmis teh- tud mähkmid 69,000 tükki ja peale nende 30,000 arsinat mitmesugust riet, 10,000 poognat  wahatud paberid, 152 puuda, mitmesugusid  asju, 52 puuda linasid narmaid, 24 puuda gipsi j. n. e. Muid asju, mis tohtritel awitamise juures tarwis on saadetud: 1700 welskäri instrumenti,  5000 tükki aptegi tarwidusi, peale 70 puuda apteki rohtusi j. n. e. Suurem osa neist asjadest on ostetud ja maksawad suurt hinda. Riete poolest on saadetud 36,000 tükki ja sääl oliwad 15,000 särki, 5800 paari aluspüksa,  5100 paari sukki, 3500 ninarättikut, 1700 jakki, 1605 homiku kuube (Schlafröcke), 550 paari tuhwlid, 100 paari saapaid. Woodite tarwidusi saiwad umbes 25,000 malmis  tehtud, aga ära saiwad peale 27,000 tükki saadetud. Haigete edasi toemetamise tarbeks on saadetud  85 kandmise pääri ja 100 karku. Ka wöiwad magamise kottid kandmise tarbeks pruugitud saada. Toiduse kraami poolest on senna saadetud: 800 naela theed, 150 naela kohwi, 60 naela shokoladi, 45 puuda marjawiina ja rummi, 58 puuda mitmesugust muud joomaaega j. n. e. Moskwast. Iseenese tapmisest. Kelle südame tunnistus teda hukka mõistab, seda kihutab saadan senni taga, künni ta oma elule otsa peale teeb, olgu siis mis taht kombel.  Nenda oli ka lugu 2!. Mail Mõskma linnas. Selle päewa homiku jooksis pitkse ruttusega see sõnum läbi linna, et säälodse kaubapanga edasi käidama rehnungide sisseajoja ehk kassirer nimega Mendelsson ennast olla äratapnud.  Ühed kohkusiwad selle sõnume üle, aga teised tegiwad, nagu oleksiwab nad seda juba amugi oodanud; kuida räägitakse, on ta kadunud loomake, kaunis suur kaardi mängija olnud, muidugi teada, siis ka selle körwas muud ametit wäga hästi mõistnud. Mendelsson  oli 21. Mail, homiku enne kellu juba kuntori tulnud, kus teisa ametnikust' meel pole olnud ja sääl, kuida ikka, oma puldi juure istunud. Warsi selle järele oli panga sulane, kes sääl lähedal teises toas istunud, üht mutsu kuulnud, nagu oleks uks raske asi mahakuk- 198