peal, oa ta ennese al üht wnkest tallekest näinud  ja se olla tedda römustanud ning lemmale  aago uut joudo andnud, eddasi minna, sest fe tähhendas, et ta abbikasa al tedda okas, ja ärrapeäsmine liggi olli. Ruttust olla ta tikko taskust wötnud ja tulle üllestömmanud; et näidata, kui kaugel temma taewa ja merre wahhel on. Agga midda üllamale ta tulnud, sedda raskemaks läinud teereis, käed olnud, paistetand ja werrised, mis Lerrawad kiwwid katki lõhkunud, paksud kaklemist püksid olnud nagu kulidega läbbi lastud ja reied werrised, mis terrawad kiwwid ärralöhkunud, ja need näitawad, mis ta piddand wälja kannatama; agga weel ei olnud hädda otsas! Ta jõudis alla köie otsa, agga weel ei ullatand jallad maa külge! Ja mis olli tal kohhe al? Laenetaw  merri! Sealt piddi ta merresse hüppama ja omma ärrapeästjate jure ojuma. Ta olli kõik teinud, mis üks innimene ial woib tehha ja kui padi lähhedale olli samas, lõppenud ta rammo, seal olla temma abbikasa õepoeg, noor ja rammo polest tuggew mees, temmaie appi karranud ja tedda laenete käes kikuwa paati awwitanud; kõik olnud märjad kui kassi poead. Ühhe tunnise tubli sõudmise peale, olla nad omma paadiga Kroisette saare jure sanud, kus auro laew, mis Bazaine abbikasa ennesele lusti söido tarbeks olli ürinud, seisnud ja öse kello 1 seal sanud, nad laewa peale, kelle kaptein sest hingest ei teadnud, mis wöeras ta laewa peale tulli. Sest teisel päewal, enne sedda olla Bazaine abbikasa kapteinile öölnud, et temma padiga maale lähhäb, sealt üht kammertenert ärratoma; marshal Bazaine on, kui kammertener  laewa peale wastowöetud ja ta olla ni kohhe omma kabineti läinud, kust ta ka enne põlle wälja tulnud, kui Genua saddamasse ollid  sanud. Warsi selle järrele, km nad laewa pealt on maale tulnud, sõitnud nad Spaa linna, omma  laste järrele ja sealt olla siis Bazaine abbikasa, kuida sest jubba könneldud. Prantsuse  rigi seespolise asjade tallitaja ministrile üht kirja kirjutanud, kus ta temmale selges te teatanud, kuida temma mehhe pöggenemisega luggu olnud ja et seal kegi mu süüdlane põlle, kui temma ja temma õepoeg Rul. Bazaine põggenemise luggu olleme nüüd, ni paljo, kui wäljamaa seitungid sest teadwad könneleda, läbbi kämud ja. ärrakönneseWd, kus meile kõik temma põggenemise pilt silmade ette pannakse. Seal sees näidatakse köl wägga selgeste, et temma põggenemise ettewötmisest ja korda minnemisest, kegi hing maa peal põlle teadnud ärramötteldagi, et üks sesuggune mees, kohto otsust pesM jalgega tallama ja teggema, mis Jummala ja innimeste ees õige põlle, waid et agga temma isse ja temma abbikasa ning selle õepoeg, need ainumad innimesed  on, kes sedda ettewötnud ja ärrateinud,  egga temma hoidjad ja wahhid sest enne middagit põlle teadnud, kui teisel hommikul leidnud, et lind purist olli wälja lennanud, agga nüüd olli hilja, tedda weel sabbatpiddi kätte sada. Woime kül arwata, et neil meestel  kartus ja wärristuS, kui keest) wessi ülle kehha käis ja nemmad nüüd temma assemele puri peawad astuma, agga ommetige ei wöinud  nad ennam middagit parrata, waid mis läinud se läinud; tedda ei wöinud nad ennam kätte sada. Mis nüüd temma wahhidest ja selle wangi koea direktorist sanud, kas Prantsuse  kohtud neid wastamisele nõudnud ja mis otsust nad andnud, selle Ülle põlle seitungid weel suud lahti teinud. Meie arwates näitab  temma pöggenemisega luggu nenda ollewad,  otse kui õlleks Prantsuse rigiwallitsus temmaga ühhes nõus; sest kui se neil koggoniste  teadmata õlleks olnud ja nemmad neid ärrapöggenemise sönnumid järsko sanud, siis olleksid  nad paljo suremat kärra ja kes teab, mis kõik ärrateinud, et tedda jälle kätte sada ja siis õige köwwaste kinni ruida, agga sedda põlle praego neist leida. Kord tehti ka sest jutto, Bazainet wäljamaalt taggasi nõuda, agga assi jäi, otse nendasammoti jälle waggusi;  nüüd wimati olli sest jutto, et Vaiame olla öölnud ja sedda üsna ilma wähhema kartuseta, et ta tahta Inglismaale ellama minna. Rikide wallitsuste asjad olla jubba sedda wärki, et kui nad enneste wahhel just leppingut põlle teinud, et ühhe teise wangid taggasi andwad, siis ei woi egga põlle neil õigust neid sealt taggasi nõuda ja sedda teadis  Bazaine wägga hästi, sepärrast on ta üsna  julge, sest ta teab, et seal kegi ta hõlma 232