Peterburgist. Khinast tulnud Wenne  lased. Wenne seitung ..Gokos" könneleb, et mönned Wennelased hiljoti Khinamaalt, kes pitkem aeg seal ammetiö olnud, senna tulnud ja need olla nimmelt: kindral-konsul Skatshkow,  astronom ehk tähtede tundja, kes Pekeni tahttundjate tornis tähtede käimist tähhelpannud  Fritshe ja Mongolei, kes seal tarkuse õppimise parrast ümberreisinud ja Wenne sadik Pekingi rigiwallitsuse jures Wlangali. Praego nimmetud herrad on ühhest aeast Peterburgi tulnud, ommast teggemisest puhkama. Raudteede sissetullik. Peterburgi wenne seitung toob üht tabbelid, kus Mai kuu siSsetullik sees seisab ja seal on ülleüldse 43 raudteed, mis ühtekokku 13,621 wersta arwatakse.  Kõik sissetu llik olnud 16,566,915 rubla, se on: 1,265,266 rubla rohkem, kui mödaläinud  1872 aastal Mai kuu sees olnud. Nimmetud aea sees on 2,128,634 reisist ja 462,631,218 puda kaupa raudteede kaudo eddasi widud. Suurwürsti Aujärje pärria reisist.  ..Wall. teadaandja" könneleb, et Keiserlikud  kõrgused, Suurwürst-Aujärje pärria omma  sure proua Suurwürstina ning omma keiserliko  lastega 27. Septembril Tsarskoje-Selust  Liwadiasse reisinud, ja 1. Oktobril enne iõunat kello 11 heas terwises senna sanud. Odessast. Kreka kunningana reisist. Seitung ..Wenne inwalide" könneleb, et Kreka kunningana Olga Konstantinorvna on 23. Septembril, parrast lõunat kello 2, keiserliko jaht-laewaga ..Liwadia" Odessa linna tulnud. Suur Majestät kunningana, on seal söawäggede  üllemad ja linna wannemad ja Kreka ussuliste assunikude sadikud wastowötnud ning peale selle Kreka kirrikus käinud, sedda watamas.  Lõunat piddanud suur Majestät kunningana  jaht-laewa peal ja öhto käinud ta teatres ning kello 10 olla ta Suurwürstina Wera Konstantinownaga raudtee peal Wini linna sõitnud. Temma wastowötmine Odessa linnas on wägga suur ja süddamelik olnud. Kiewist. Raske mürristamine ja rvihma saddo, sest kirjutakse seitungi „Kiewlänini"  läbbi nenda: 6. Septembril, parrast lõunat kello kolme aeal, on ühhes weikeses linnakeses  Smela, wägga rasket wihma hirmsa wallida mürristamisega tulnud, mis peale tundi aega turinud; agga paljo raskem on weel takka järrete tulnud. Dhto kello 6, M minuti, on üks hallipruun mürristamise pilli, mis ossast mustjas sinnine olnud, üllesajanud ja üht mürristamist tonud, mis ütlewad ennestel  kaua mele jäwad. Kõiges Smela linnas  on kõik ulitsed, howid ja keldrid wee al olnud; maead kellel ued kattused peal, põlle jõudnud selle raske sao wasto panna, maid jooksnud läbbi. Kello l inest künni 12ni on 39 wägga rasket mürristamise kähwatamist olnud. Ükski põlle julgenud pead mahha panna,  waid kõik istunud üllal ja kartnud, et pitkne igga silmapilk maea woib pöllema lüa. Üht tüdrukut olla pitkne tatra pöllul surnuks lönud, üht kuri pöllema südanud ning ühhe suhkro wabrikul korsna ärralöhkunud ja kolm juti mahha matnud. Tobolskist. Tullekahjud. Sealt kubbermango  seitung könneleb, et seal kubbermangus  kahhe kuu aea sees, se on: Mai ja Juni kude sees 73 tullekahjo olnud, se õlleks siis N tullekahjo rohkem, kui üks igga päew ja kellest mönned ka wägga sured olnud, arwatakse  künni 60 tuhhande rubla wäart kahjo teinud. Assi näitab seal na ennam sedda modi, nago olleksid pöllema pantud, ehk jälle, et rahwas liig holeto tullega ümberkaimas olnud. Kifhenewist. Maawärrisemisest. 9./ZO. Septembri kuu päewa ösel, on seal maawärrisemist olnud, mis öhtopoolt hommiko pole läinud ja mönni sekund hiljem, on jälle kömminat kuulda olnud, mis hommiko poolt öhto pole läinud. Hobid olnud ni nõdrad, et sedda wähhematki kahjo põlle teinud. Samarast. Rahwa häddast. Wöttame  kord waewaks ja lähme matame kuida Samara rahwaga luggu on. Krahw Tolstoi herra kirjutas nende pudusest ja häddast jubba küllalt kurwalt, agga nüüd uemal aeal kirjutab  üks herra Khardin ja teeb nende pudust meel paljo suremaks ja nende hädda kibbeda- 337