gedest paljad ründed järvel janud; kelle peale nad ommetlge ni wägga surelised ollid. Mis teeb keiser? küssime meie ja kuida on temma ja Batsaine wahheline assi ühhendud? Kuida mimsteriumi ja ma kaitsjate wahheline ollemine?  Kuidas jõuab ministerium, temma kätte ustud rigiwallitsuse ja talli tuste eest kosta? Kaks tuggewat asja woiwad agga Prantsuse maad ja riki weel awwitada ja need on: tuggew  söawäggi ja tais rahha kukkur ja neist on seal praego möllematest suur pudus, sest et möllemad lia aadre laskmise läbbi ärranörgastud.  Palikao tampigo nüüd jalgega ma pölmust söa wäed wälja ja Magne murretsego piljonid kokko nende üllespiddamiseks. Tännase  päwaga hakkab nende usso katsumise aeg, kust rahha wötta?! Tänna peawad Prantslased  omma kuld ja höbbe asjad kalo peale pannema ja kindlaste lootma, et Palikao ja Magne, kes töt nende eest warjanud, aitawad, et omma õigust jälle kätte sawad. . Kui meie ei eksi, siis arwab kaugemal seisaw  rahwas, et otsuse andja lahhing, se on: kumma pole õigus jääb, jubba mödas on ja peab sedda wöimalikuks, et rahho lotuse tähheke  tõusmas olla. Wöib kõik olla, agga Sakslased arwawad üht selkombel tehtud rahho ühhsks mäddand ja räppastand rahhuks, kellest  sedda wähhemadki kasso ei woi olla. Kuulge, mis Preislased issi sest asjast juttustawad  ja kellest ue Preisi seitungis nenda luggeda:  ..Wägga liig warra ja enne aego hakkama  d wäljama seitungid sest könnelema, et praego jubba aeg olla, kus peaks rahho tehtud sama, ehk mil selle peale peab mõeldud sama. Meie ei kirjuta praego mitte August 1815, waid August 1870. Meie olleme sedda asja se kord üksi tallitanud ja arwame ka sedda omma õiguse ollewad sekord üksi omma rehnungi  wäljakirjutada. Mis meie rehnungisse putub, näitab nenda ollewad, et meil üks ustaw  rehnungi kirjutaja on ja sepärrast ei milgi kombel tarwis põlle, et teised selle pärrast ennestele asjata murret tewad, otse kui peaksime  meie Prantslastele üht ..räppastand rahho" lubbama. Meie mõistame Prantsuse herradele  sesuggusid punktisi ette panna, mis kunmngliko  kulutuse järrele, meie Zssamale, üht jädawat ja kindlat rahho saab toma, ja mis meie poegade ja wendade kallis werri wäärt on, kellega nad Prantsuse maad kastnud." Sedda wisi könnelewad Preislafed; kas neil õigus, sedda jätkame nende otsuse alla, kes selle asjaga rohkem tuttawad; meie lähme agga eddasi ja matame, kuida luggo söaplatsis olnud.  16. Augustil olnud Metse ja Werduni wahhel maantee peal suur lahhing, kus wägga paljo mehhi iggaweste maggama pandud, issi meel need, kes hawatud, omma merre sisse mahha jänud; mölleniilt poolt on mehhi, kui kärblast söaplatsi mahhalangenud. Sest lahhingist  ja hirmsast werrewallamisest on marshal  Batsaine omma telegrahwi sönnumites asja nenda seädinud, et Sakslased sanud taggasi  lodud ja Prantsuse söawäed kõige o omma  wöidetud kohha peale paigale jänud, egga ei olle sest sõnnakest lausunud, et nad issi Sakslaste käest wägga rängaste wallo sanud. Selle peale awwaldab üks teine Prantslane ühhe telegrammi läbbi, et Prantsuse poolt hawatud  mehhed mitte ei olle woinud Werduni sadetud  sada, maid on Moseli makonda Briei sadetud,  mis põhja pool Metse ja Werduni wahhelist maanteed olla ja nimmelt selle kartusega,  selle tee peal waenlaste kätte sattuda, sest et waenlase suretükki ja hobbuse mäed seal ees olla. Kus on siis nüüd Prantslaste wöit? kus nende rahholine ö-korter? Et assi tõeste nenda ja Prantslased Sakslaste käest rihmata sanud, sedda tunnistab ka se assi tõeks, kellest siin allamal tahhame könneleda: ..Prantsuse uus ministerium ja rigi wallitsus olla sedda häddast karmis leidnud ollewad, omma söawäggede ülle, mis waenlase wasto wäljas, tublimat ja mõistlikumat meest panna, kes wäggesid parrem mõistab juhhatada, et nende töö õnnelikumalt lähhäks ja seks olla ta Trochut, kes Parist linna piddi kaitsma, Shalonsi wäggede ütlemaks nimmetanud; meel surema tähhelpannemise wäärt on, et wallitsus omma wäggesid Shalonsist ärra Parist linna kaitsma katsub ja Shalonsi lahhingit,  mis kui otsuse andja lahhing piddi ollema, koggoniste järrel jätkab. Parists peab nüüd arro tehtud sama. Preisi kronprints, kes Mars la Touris mitte liggi ei awwitanud, olla Nantsist läbbi St. Mihieli eddasi läinud. Et keiser 17. Augustil weel Shalonsis ol- 274