Perno Postimees ehk Näddalileht M Sk t«77 SZne sPernus, reede 9. Septembril.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwa! ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole fee mitte wöimalik ühe! teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla 3i> kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Sõnumed sõaplatsist. Omalt maalt. Tartust: Margusest. - Eestimaalt: Ebajumala tempel. Wilja kaswust ja saagi lootusest- Peeterburgist: Tulekahjudest. Sõaplatsist. Taplustest Shipka mägedikus. Uued hõberahad. Harkowist: Haawatud söamehed. Nishni-Nowgorodist: Õnnetusest. Wöeralt maalt. Miinist: Söa asjust. Zarast: Türgi söameestest. Inglismaalt: Söa asjust. Uuemad sõnumed. Kiriku sõnumed. Kwittung. Sõnumed söaplatsist. Juba rohkem nädala päewad, tülitsewad Türklased ja Wenelased Shipka mägedikus, waga walidaste; kummagi ei taha järelanda, n'agu seda teades, et sääladne taplus üht seletuse  otsust peab andma, kuida nende waheline tüli asi, tulemase aea peale peab jaama, ja sellepärast raijuwad n'ad wastastiko maga tulise  mihaga, otsekui oleks see, see wiimane lahing,  kellest kummagi ön ehk õnnetus peab wäljatulema. Türklased ei wöi enne edasi saada ehk selle peale möttelda, et nende töö põhja Bulgaaris, wöiks wöidu krooniga ehitatud  saada, kui nemad seda suurt ja tugewat  talwa, see on seda kindlat Wenelaste seisu kohta, mis neil Shipkas, kindral Suleimani, Mehemed Ali ja Osman pasha mahe!, on äralöhkunud ning wene mäed säälk wäljaajawad  pole, kust nad aga naljalt ei sa wäljaminema,  maid wiimse mere tilgani wasto seis- ma ning kinni hoidma. Peale selle ei ole fee tormis jooksmine Shipka tee peal, selle maa koha oliku ning looduse pärast mitte nii kerge, waid wäga raske ja waewaline; palju parem on sääl waenlase wastu seista, kui tormis ta peale jooksta. Türklaste! on, kui tahtwad tormis wene wägede peale minna, suured järsud  mäed ees, kust peawad üles ronima, kui tahtwad Wenelaste tutti kinni karata. Iseenesest  mõista, ei ole see kerge, waid saab Suleiman  pasha wägedest mõni sada meest enne magama pantud, enne kui ta senna üles mägediku  otsa on saanud; sellepärast teeks ta seda palju targem, kui seda tormis jooksmist koguni mahajättaks; sest palju kergem on tule sisse anda, kui säält waljatulla.  Mõlemad  wastastiku seisawad wäed, södiwad übe imekspanemise wäärt waprusega, ega anna kummagi järele. Meie wäed seisawad, kui raudne müür ees, ega Lase Türklast karwa wäärt edasi saada; säalatses lahingis on ka