Perno Postimees ehk Näddalileht M 26. t1!75 z^nes , neljapäew 5. Haßts. Perno Posttmseß tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Peruus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla AO kopp. Ses lehhes seisab. Messilindude kaswatamisest. I. Ommalt maalt: Riaft: Sunrwürsti reisist. Rop pettus. Kolmikud lapsed. Kurresarest: Telegrabw. Tallinnaü.: Rahbe saddo. Kuramaalt: Wilja pällude seisusest. Narmast: Tullekahjust. -- Peterburgist: Khiwa söast. Ulleüldsest wäetenistusest. Leikuse lotuseft. Kalist: Uemad asjad. Harkowift: Raske mürristamine ja rahhe. Wöeraltmaalt: Saksamaalt: Wastopannemine. Jssiennese tapmine. Austriamaalt: Saksama keiserina. Jtaliamaalt: Maawärrisemine. —Hispaniamaalt: Sealatsist  asjust. Türgimaalt: Aujärje samise päew. * Mesilindude kaswatamisest. Z. Kui ma tänna neist pis su kesist karruse püksi meestest tahhan juttustada, siis ei sünni se mitte tühjaks aeawiwituseks, waid sepärrast, et sellega omma armsa Eestiwendade, pöllomeeste  ja maaharrijate ning maapiddajatele üht ütlemata suurt hallika soont tahtsin näidata,  kust neile kulda tasko wereb ja nemmad ühhe waikese waewa peale, rohket tassumist sawad. Mis lomukesed messilinnud on, sest põlle pitkemat jutto tarwis, sest neid tunneb noor ja wanna, agga ni paljo ütleme, et nemmad  insektide klassist on, se on: külma werrega lomad - ja nende töö ja ammet on, kui rahhulist kortert on sanud, lillede ning öiede seest, kuhhu Jummal nende heaks rohket warrandust kokko pannud, wahha korjata, et sest kärgesid tehha, mispärrast maggusa meega, mis jälle öide seest korjawad, täidawad. Nemmad  ellawad sures perrekonnas, kus on üks emma, lessed ja töömessilinnud, on siis omma ammet ja töö, mis kõik ilma sündimata ärratehhakse. Nende suggu langeb  kolme jausse ja nimmelt kutsutakse ühhed Kraini, teised Egiptuse ja kolmandad Jtalia messilinnudeks. Jgga suggu on issiärranis jälle temma ollemise läbbi tuttaw, nago Kraini messilind on waggane, egga armasta mitte heamelega nöelada; Egiptuse messilind on wapper  söddamees, issiärranis omma waenlaste wasto, kes wahhest nende peale tükkiwad, neile kahjo teggema ja Jtalia messilind on omma wäljaspolise näo polest kõige kennam, nende emma on kollakas ja teistel weel peale selle kaks ellekollast wörru ümber. Need on hommiko  warra essimesed ja öhto hilja need wimased  töös ja sepärrast et nemmad kõigist kõige wähhsm nõelamist armastawad, neid ka kõige rohkem armastakse piddada; igga messilindude kaswataja ning piddaja katsub siis ikka ennesele  Jtalia messilinda murretseda. Messilindude  piddamine on jubba üks mannast potwest