kirriko kattus 'olla mitmest kohhast pöttenud, mis läbbi nende kallis uur ja kirrik issi ka suurt wigga janud. Et keiser Napoleon wangi sattunud, se sönnum olla Uustriamaal imme wäärt suurt römo teinud; rahwas olnud  römus, nago lapsed Jöulo-pu ümber, kus kõik suggused kennad asjad silma ees; agga mis kirjutakse Parisist Brüsseli seitungi läbbi? Prints Napoleon, kes wist ka kartuse parrast Parisi müride wahhelt ja Prantsuse piust wälja puggenud, saab köwwa käsko, kui mitte Augusti ku wimaste päiwe sees Prantsusemale taggasi ei tulle, omma au nimmesid: keiserlik prints ja senator ja nendasammoti ka omma palka, ärrakautab. Mis ta nüüd saab teggema,  sedda same hiljem kuulda. Karlsruhe seitung könneleb, 17. Augustil:  Strassburgi piiskop katsunud kahhe tüllitseja  wahhel teppitust tehha; ta olla Shiltingheimi  läinud, kus kindral v. Werderi assemel  ja temma nimmel obristleitenant v. Lessinski  w.allitsemas ja kässo andjaks on, et temmaga seal katsuda wihha tuld wähhendada ja kui wöimallk, leppitust tehha. Piiskoppi arwamise järrele on linna peale laskmine söa õiguse ja seaduse wasto, ja kui teised temma arwamist õigeks ei piddanud ja selle wasto seisid, pällus ta lubbada, et rahwas sealt wöiks wälja minna, mis otse nendasamma ei lubbatud;  siis olla ta üht 24 tunnilist söariistade rahho pallunud ja sedda olli tale selle tingimisega  Lubbatud, et kui Strasöburgi kubberner  tunni aea sees sedda teada annab, et ta ülleüldse tahhab leppitust tehha ja selle parrast  wälja tulleb, et asja temmaga läbbi räkida,  siis woib se sündida. Obristleitenanti taggasi tullemise jures, ehk ta kül issi rahho plaggo kandnud, olla waenlased ta peale üht hirmust tuld teinud; plaggo sanud kuli rahhest  ärrapurrustud. Sellega olli rahho teggemise  katse lõppenud ja lühhikese aea pärrast hakkasid suredtükkid jälle kärratsema ja tuld suust wälja purtsama, mis tarbeks nüüd kõige suremad suredtükkid prugitud. Seal olla nüüd rahho katse surnud! Parifist. Augusti ku 19. päwal olnud nende parlament koos ja seal olla üllema Reini makonna sadik Kelle üht kirja etteluggenud,  mis Strassburgist ütleb sanud ollewad; - kirja sees seisnud: Preislased lassewad linna agga mitte kantside peale; neljas ossa linna on jubba tuhha unnikuks tehtud. Linna  koddanikud ütlewad: enne tahhame surra, kui Preislase alla heita ja heaga temnza kätte anda. Waenlane prugib söawangisi krawi lõikamise  tarbeks, mis linna ümber kaewada lasseb.  Keller olla Strassburgi linna ja rahwast  kiitnud ja nõudnud, et Reini makonnadesse  üht kommissioni peaks sadetama, kus rahwas kohhe, kui üks mees ülles kargab ja waenlase wasto lähhäb. Sedda kitust, mis Keller Strassburgi linna ja ka rahwast kitis, kinnitas ka söaminister, krahw Palikao ja lissas  weel jure, et sealt kommaydant ja söawäed,  kes sedda linna ja rahwast kaitsewad, otse selle samma kituse wäärt on. Peale selle olla ta weel öölnud, et Saksama kindral von Werder piiskoppile öölnud: Se olla aino rahwa  assi, linna heaga ärraanda, mis peale kommandant kindral Ulrich wastanud: .Minna tahhan sedda platsi senni hoida, künni wimane kiwwi teise pealt langenud. Sunnitakse mind wäggise ühhe kindluse sisse minnema, siis pölletan  ma linna weel enne arra, kui ta mul wastoseismises tülliks ees on. Kopenhagenis? antakse teada, et Kreka kunningana proua Olga 19. Augustil, ühhe nore printsessiga mahha sanud. Kaks Prantsuse söa somus-laewa olla 18. Augustil hommiko warra Wrederiksi reide peale tulnud, ja senna ankro peale seisma janud. Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Perno tulnud 31. Augustil öhto. Preisi künninga telegramm Reinust, pühhapäwa õhtul.  Laoni lossi kindlus on, peale selle, kui ennast meie kätte olli ärraannud ja meie waggi sisse läinud, püssi rohhuga wasto taewast lastud. 50 meest on seal jures surma ja Meklenburgi hertsog hawatud sanud. Sun näitab üks ärraandja Zudas sedda tööd teinud  ollewad. Par i s i st, 10. Septembril (29. August.) 286