Perno Postimees ehk Näddalileht M 6-S. K«7O UMMs kesknäddal 4. Nowembril.) GsZAtK. GsS leWeg seisab: Söa platsist. Ommalt maalt. Pernomaalt: Ue kolimaea sisse õnnistamisest. >— Wargu-W.  Tartust: Tudentide arro. Mllinnast: Wabriko ehhitusest. Peterburgist : Kohto otsus. Rahho teggemisest.  Luggemise tundmisest. Oppetaja ammeti peale seädimisest. Räsanist: Suurwürsti reisist.  SimbirsW:  Lätlaste önnetumast ellust. -- W ö cralt maalt. -- Saksamaalt: Söariistade rahhust. Prantsusemaalt: Napoleoni warrandusest. Söa luggM -- Wersaillest: Söa lahhingist. Rennstst: Soissonsi ärrawoitmisest. Brüsselist: Hobbuste pudusest. Telegrahwi sönnumed. Sõa platsist. Mime tänna jälle paar kohti läbbi ja matame,  kuida söa asjad läinud, kas mehhed jälle ammetis olnud, woi puhkawad ja otawad parrast aega, woi ehk on nad jubba rahho teinud. Roh, rahho odetakse ikka, agga ta ei Me weel tulnud; lubbab ikka pea tulla. Lähme nüüd esmalt Wersaille, sea! Mi jo hiljoti suur suretükkide mürrin, jo seal siis ka selle töö tagga middagi olli. Se olli 13. Oktobril, kui tele läksime, ja kust läbbi läksime,  seal olli söa mehhi käppuga lahhutada; kõik Baieri wäggi olli ülles kohhutud, suretükkide  wäed aeasid teistest möda ja jalla wäed ollid wirnas ja marsisid ühte orgo mis Sceaux (ütle Ssoos) lähhedal. Kõik näitas nenda, et meestel rut rattal olli; sest waenlased Mid peale tullemas: Waenlase kranatid ollid nago weikesed wihma pilwed ülle Sceauxi, mis seal lõhkesid; ta olli pessast wälja karranud, et Bagneurit omma kätte sada. Ta hakkanud jälle, nago se ta wanna pruuk ikka olnud, kello ühheksast laskma ja oige tubliste, nenda et saksa wäed kohkudes maast ülleskarranud ja arwanud tedda jubba nende tuttis kinni ollemad. Kolme kantsi pealt pörrutasid sured  tükkid, et mailm wärrises ja kranatid lendasid  kui warblased sures troppis Bagneuxi küllasse ja ka Bourg la Reine ja Sceauxi. Ühtlasse sai ka Moulin de la Tour kantsi peale esmalt mehhe modi lastud ja siis läksid kässitsi kallale. Seitse pataljoni ollid Shamariti  peale läinud, mis nenda näitas, otse kui olleksid nad sedda kantsi tahtnud ärra wötta; agga kõik se temp ei olnud muud, kui paljas teiste pettus, sest nende pea ettewötmine  olli Bagneuxi tutti kinni hakkata. Kõigest  sest karrast mis Prantslased teggid, ei olla Sakslaste peakorteris middagit kuuldud sest 4orm ja marro olli sel päwal hirmus, kange ja just nende poolt ning separrast ei olle nad sest surest karrast enne ühtegi teadnud,  kui neile olli sönna todud, et kossilased tullemas. Sa kallis aeg! kuida siis kõik korraga  jallal ollid, kindral issi seltsis ja kohhe söa platsi peale wälja, kossilasi wastowötma ja neid terretama, Prantslased katsusid neid