Perno Postimees ehk Näddalileht 24. i«75 K?ues neljapäew 21. Junil.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga J. rubla SO kopp. Ses lehhes seisab. Linnade prukimiseft. IV. Ommalt maalt: Pernomaalt: Ue kirriko ehhitusest. Liwimaalt: Koggokonna wallitsuse otsus. Riast: Kauplemisest wäljamaaga. Ammet-kool. Peterburgist: Õnnetusest raudtee  peal. —Ka koli asjust. Pensast: Römulik teadus. Somemaalt: Mõnda. —Wö eralt maalt: Saksamaalt : Nattuke Preisi asjust. Böhmimaalt: Raske wihm. Jtaliamaalt: Mannast paawstist. Amerikamaalt: Hirmus ilm. Uemad sönnumed. Tellimist teadaandmine. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" pole aasta peale, se on 1. Julist künni 31. Detsembri ku päewani piddada tahtwad  teada, et temma hind pole aasta pealt on: postirahhaga 1 rubla ja ilma postirahhata  65 kopp. Tellimesi pallutakse warra tehha. wäljaandja. Linnade prukimisest. kV. Watame siis wimaks, mis kahjo siis linna  kaswamine põllule teeb, mis ikka kõige rohkem kardetakse. Muist on se kartus tühhi ja muist ka nattuke tossi. Tossi on, et linna ka onuna juurtki mulla sisse taggasi ei jätta, künna teised kõrre wiljad ommad jured ja jurikad  mahha jättawad, nenda ka, kui linna arw külwatud, kus jures ta hästi paljo kuprid otsa ajab ja tedda õige mannaks ja malmis lastakse kaswada, kust kül mitte head penikest kiudu ei sa. On agga põld omma jaggu tubli wägge sanud ja linna paks külwetud, kus jures  ta mitte palju kuprid otsa ei aja, künna tedda ka ennemine wärskelt, kui mannalt arra katkutakse, siis ei te ta põllule mingisuggust muud kahjo, peale selle, et ta wähhem sõnnikut  annab, kui muud teised wiljad, ja nenda ei olle arru järrele linna teggemine ialgi mu suggu wiljale temma kaswamises ja siggimises  ni wägga kardetaw kahjolik. Sest, mis linna põllust wälja kissub, kui tedda lialt tihti üksteise järrele külwatakse, se on linnale enne  sel e üksnes ja isseärranis kahjuks, et mitte ennam öiete ei kaswa. Nenda on ka igga mu wiljaga, kui tedda ühhe ja sellesamma kohha peal tihti prugitakse, et ta wimaks mitte ennam  ei kaswa, künna teised kül jälle kasivamad.  Igga milli kissub omma lomuse jaukesi mulla seest, nenda ka linna issi omma jaokesi; on ta tihti seal peal, siis ei jõua muld tem-