tunnistawad ses asjas üht ja seddafamma, ja se on, et koli assi iggal pool pikka sammudega  eddasi läinud. Koli-tabbelitest on allamal seisawad sönnumed  leida: Ria maakonnas on kohhaliko koliwallitsuste üllem ja pea assi olnud walla kolisi oige korra peale seada ja kus tarwis, ka usi jure assutada;  mis läbbi siis koli assi ka römulikult eddasi läinud. Walla kolide arru on 34 pealt 58 peale tõusnud; ue kolimaeadest on 9 jubba üsna walmis ja ka sisse õnnistud; poleli kaes ehhitada ehk kelle tarbeks jubba material wäljaweetud,  on 12; kaks kihhelkonda: Dalen ja Dünamünde, ei olle tännini weel kolisi ehhitanud,  egga ka weel selle peale möttelnud neid ehhitama hakkata. Wolmari maakonnast teatakse, et wallakolide assi seal tõusmas; issiärranis öppetuse polest on mönned wallakolid Wolmari kihhelkondas kauniste eddasi läinud; seal öppetakse ülleüldsid sündinud asjo, geograhwie, saksa ja wenne keelt, loduse sündinud asjo ning ka näppo woi kätte tööd, mis kõik nimmetamise wäärt asjad. Wönno maakonnast teatakse, et seal seitse wallakolimaea walmis sanud ja öppetus ka hakkanud,  nelli olla walmis samal, netti praego käes ehhitada ja nelja kolimaea pärrast ka jubba nõu peetud, kelle ehhitusega agga weel hakkatust põlle tehtud. Walga maakonnast tullewad need üllewägga römulikud sönnumed ja nimmelt Smilteni kihhelkonnast,  et Behrentsi herra, Banuse mõisast, nende kihhelkonna koli körwa tüttarlastele ka üht koli sowib ja on selle assutamiseks ja üllespiddamiseks  kolme tuhhande rubla intressid, mis on ühtekokko 159 rubla aastas, kinkinud ja selle järrele on siis koggokondade sadikud, sest kihhelkonnast omma holeks wötnud, ni pea kui wöimalik, selle eest murret piddada, et tarwitaw  ruum murretsetud saab. Perno maakonnast saab teadaantud, kuida nende asjad lähwad ja nimmetawad nimmelt, et hädda aeg ükskord näitab mödaläinud ja ärrawöedetud ollewad, nenda et sealt mitmest eddasi samisest römuga wõiwad sönnumid anda ja nimmelt selle polest, et paljo suremat öppetust  kolides jaggatakse ja et ka nimmelt ued kolid jure assutud. Essimese punkti peale tag- gasi tulles, tulleb mmmetada, et Wändra kihhelkondas  mödalainud talwel ka jubba geograhwiat  öppetud sanud ja Hattiste-Karksi kolides  tullewa talwe selle öppetusega saab allustust  tehtud. 4 uut koli on jure tulnud. Kihhelkouna  kolide assi seisab seal ennamiste alles waggusi maas; neid pudub praego weel Perno,  Halliste-Kurkuse, Saarde Mihkle ja Äddemeste  kihhelkonnades; Saarde kihhelkonnas piddi se aastal 187 l Septembri kuul allustud sama. Willandi maakonnast tullewad need sönnumed,  et seal omma ossa kolisi olla, kolimaead ka head ja koolmeistrite palgad nenda, et ellada woiwad, ja sellepolest kõik ommas korralises ollemises, nenda et ükski assi öppetust ei woi keelda eddasi minnemast. Selle wasto ka ehatakse  Tarto maakonnast, et seal koolmeistrite palgad wägga nappid ja pudulised olla. Wörro maakonnast on se römulik assi teadaanda,  et Rõuge kihhelkonnas, koli-konwenti peal, tall ora hwa poolt liikmed sedda sowimist olla öördanud, et tüttarlastele ka üht kihhelkonna  koli tundwad tarwis ollewad. Selle tarbeks sanud üks kommission wallitsetud, kes selle maea plaani peab malmis teggema ja sedda kullu ülles wötma ja siis konwendi ette läbbi wadata ja kinnitada andma. Teadus kirjad, mis koli katsjad sisse saatnud  kaebawad kõik selle ülle, et malli külm, mis meil 1870 ja 71 aasta taimel olli, wägga  paljo kolipaiwi ärrawiitnud. Kolide teadus  kirjad latti jaust kaebawad ennamiste selle ütte, et kihhelkonna koolmeistred ka sesuggusid lapsi kihhelkonna koli wastowötnud, kes omma õppimisega meel ni kaugel ei olle. Selle pahha  asjale on Eesti jauskonnas ja ka mönnes kihhelkonna kolis Lätti jauskonnas sellega ots peale ja kindlaks seäduseks tehtud, et agga üksi need lapsed kihhelkonna koli wastowöetud samad, kes kaks aastad järgemöda matta kolis käinud. Paljo kindlamaks seäduseks sünnib meel sedda piddada, kuida se Pölwe kihhelkondas  mahha tehtud, et igga laps, enne kui ta kihhelkonna koli saab wasto wöetud, kirriko öppetajast peab läbbikatsutud sama, et nähha, kas temmal sedda tarwilist tarkust on, mis ühhe lapsel, kes senna tahhab minna, peab ollema. 392