1) Söamehi ei ole eilasest pääwast saadik enam Pärnus, kull aga linna ligidal. 2) Peaksin mina ehk keegi ametnik ehk linna inimene mingisugust riigi wara Inglise laewade kätte andma, siis langeks see maa äraandmise  nuhtluse alla. Kui teie, mu isand, oma wöimusega midagi riigi omadust ara wötta tahate, siis ei wöi meie seda sell silmapilgul,  kus söamehi linnas ei ole, mitte keelda sest et meil söariistu ega suurtükka ei ole. 3) Laewu (mere laewu) ei ole Pärnus ega kaugemal jões, küll aga 7 wersta linnast mitu wähemat laewa, mis aga mitte linna walitsvse  all ei ole ja mis linn kudagi wiisi ära anda ei wöi, sest et söawägi nende juures on. Mul on KUU olla teie sõna kuulelik teender bürgermeister H. Tiling. „Wee! peab juurde lisama, et mingisugust söariistu, suurtükka, söamoona ehk riigi walitsuse  liikuwat omadust Pärnus ei ole ja kroonu 4 maja linna keskel on". Selle aja sees kui bürgermeister kajutis seda wastust kirjutas, oli üks söa laewade ohwitser esimese nimel wastuse kirjutanud, kelle alla bürgermeister aga ometi oma nime ei kirjutanud. Soja laewade juhataja oli ometi bürgermeistri  kirjaliku wastusega rahul, mis see isi kirjutanud oli ja kuulutas, et ta linna mitte laskma ei hakata. Bürgermeister ja kauba nöuumees Schmidt tuliwad selle paale lootside paadiga, mis nii kaua laewa ääres seisis, linna tagasi. Pea läks „Kruitser", kes kõige ligidamal oli olnud, linnast eemale ja selle järele ka teised laewad. Omalt maalt. Tallinnast. Säälne aealeht kuuulutab, st Eesti maalt pärit söamehed Jaakob Tambur  Jsmailowi gardewäe rügementist ja Johann  Janson Irkutski jalawäe rügementist M 93, esimene 67 ja teine 47 söa hospidalis haawadesse ära surnut olla. Hapfaalust. Prii ojumise luba haige ja haawatud ohwitseridele ja soldatidele olla lubanud tänawu suwe anda säälne oju- mise maeade ülem, keda ..punase risti" selts aga sinna saada soowima. Eks ole tänu wäärt asi? Peeterburgist. Uus leidus. Saal olla üks Bärliin'i õllepruul, nimega Steinsberg,  nöuuks wötnud, kartuhwlitest õlut teha ja selle proowiks isiäranis pruulköögi ehitada, kelle asutamiseks ka kaks säälsist rahameest abi lubanud anda. - Oh teie waesed kartohwled!  jälle üks uus nuhtlus kaela paale tulemas  ! Maanitsus tubaka suitsetajatele.  Üks tohter, nimega Kobiilin, olla sisse toodud Türgi tubakast ja sigarid ära proowinud  ja leidnud oopiumiga segatud olewat, mis tõeste gihwt on, kuida, nii kui kuulda, juba mitmelt poolt kaebtused selle üle tulnud. Kalamarja teekäik. Bärliin'i kuningliku  lossi bankiir Bleihreeder andis telegrahwi  läbi Peeterburg'i tääda, et keiser Willem  soowida wärsket kala marja. Silma pilk sai ka Peeterburgis kausi täis wärsket kala marja ostetud, jeä tükkide wahele pandud ja Warshaw'i raudteed kaudu ilma aea wiitmata Bärliin'i saadetud. Tee pääle sai ka weel ette telegrahwiga sõnumid saadetud, et Saksa maa jeä Wene kalamarja jauks peab malmis muretsetud olema, kui Wene jeä ehk tee käimisest  juhtub ara sulama. Nenda saab siis muidugi kalamari wärskelt sinna; aga kui hää see haige Willemale maitseb, ei tea meie mitte. Keisre termis olla aga täitsa paranemas, ja ta loota, et oma käega juba kongressi saadikuid  möida Jumalaga jätta. Mofkwast. Mõnus ette mõte. Sääl olla üks selts raha mehi kokku heitnud, kes Sibeeria maaga suurt Jeenisei jõge kaudu kauplemist tahtwad äratada. Enne arwati, et see jõgi midagi wäärt ei ole. Mullu aga käisiwad meie Heinaste mehed ja uurisiwad ta läbi ning näitasiwad, et seda kaudu wäga häästi kaugele Sibeeria maa südamesse laewadega  sõita wöib. Sedasama uut mee-teed kaudu Põhja merest läbi, soomiwadgi siis Moskowiitid kauba wahetust algada. Tänawu  tahetakse sinna Wene maal walmistatud suhkurt, puu õli, põletamise oli ja stäriin küünlaid  saata. Säält tahetakse aga wilja, mi- 201