pühade aeal waenlase kuuli läbi surma leida wöib, kuna isa ja nooremad lapsed pühadeks rahulise! maal sõbrade juure sõidawad. Nüüd agv kuuleb se waene, et kodused äkilist surma leidfiwad, kuuni kaugel pojal Vaenlaste keskiS midagi wiga juhtunud ei ole. Hispaania maalt. Madrid'ist kirjutakse Jõulukuu 18. pääwal: Õhtu kell 5, kui Kuninga-paar  lustsõidust lahtises tõldas tagasi tuli, tungis palee wärawa ligidal üks 19 aastane noor mees tõlla ligi ja laskis püstolist kaks kord Kuninga-paari peale. Kurjategia põgenes, sai aga ühest ftudentist ja ühest teisest möödaminijaft  kinniwõetud. — Hiljema sõnumi järel on kurjategija nimi Oteno Gonsales, tema on 20 aastad wana, ameti poolest sukro paggar ja ütleb omma enese elutüdimuses! kurjatööle kihutud olema. Arwatakse, et temal aga ka seltsimehi  oleks ja on kolm meeft kinni wõetud, keda aga pärast lahtilasti. Kuningas nättas selle paha juhtumise juures suurt julgust ja ka Kuninga  Praua ei kaotanud oma rahu. Itaalia maalt. Paapst Leo XIII. oli oma eeskäija Paapst Pius IX. kombe järel nõuuks wõtnud RoomaS suurt Konziiliumi pidada, Kardinaalid aga, kelle nöuu tema selle asja poolest küsinud, on koguni selle wasta olnud ja sedawiifi jääb Konziilium esiteks pidamata. Hollandi maalt. Kuida,Tribüne" kirjutab,  on Hollandi Riigipääw enne Jõulupühi kaks teinud. Üks seadus on fisserändaja töö rahwa kasuks, kes Suurinami minna tahawad, teine seadus keelab ihunuhtlust Hollandi maa- ja meremäe seas. Kui umbes  kümne aasta eest orjus Hollandi kolomides häwitatud sai, tuli sellest maa-omanikudele mitmesugust wiiwituft. Wabaks tehtud Neegred ei teinud enam tööd ja teist töörahwast oli raske saada. Et koloniid hädasse ei jääks, katsus Valitsus igapidi töõrahwa sisserändamist kergitada ja toetada. Kui sellest mõnu leitud oli, siis anti walitsuse poolest iga aasta selle tarwis 1 '/z millioni guldeni. Zhunuhtlus oli küll juba mõnest aea st saadik maa- ja meremäe  juures iseenesest kadunud, nüüd on selle häwitamine seaduslikuks tehtud. Türgi maalt. Inglismaa Saadik Layard on Türgi Valitsuselt pärinud, et tõotatud uuendused  kord ka tõeste ettewöetud saaksiwad. Ühekorraga  on Inglismaa Saadik ka pärinud, et orjade kauplemine Türgiriigi üksikutes jagudes keelatud saaks. Waheaeal sündis weel midagi, mis Inglismaa ja teiste suur riikide Saadikuid sundis, pärimistega ja /osise sõnadega Türgiwalitsuse  ette astuma. Üks Mohamedi usuliste Preester oli surmanuhtluse alla mõistetud, sest et temale süüks anti Pijbled Türgikeele peale ümberpannud olema. Inglismaa Saadik on selle peale Türgiwalitsusele kirja saatnud ja pärinud: 1) et need waimu li knd raamatud tagasiantud saaksiwad, mida Misfionäär Kööle kääst kolme kuu eest Türgi walitsuie poolest ärawõetud saiwad; 2) et Ahmed Tewsik priiks lastut saaks, kelle peale kaewatud oli, et tema nende raamatute juures awitanud oleks; 3) et need ülemad ametnikud ametist lahtilastud saaksiwad.  kellest arwata wöib, et nemad seda tüli teinud olekfiwad. Inglismaa Saadik ähwardas  oma ametliku toimetust seisma jätta ja walitsuse poolest uusi käskufl paluda, kui pärimised  kolme pääwa pärast mitte täidetud ei olekstwad. Türgiwalitsus on nüüd pärast omal wana! wiisil asja pöörata püüdnud, ja on nimelt salgannd, et se Preester üleültse surmanuhtluse  alla mõistetud oleks, üksi aga wangi koguni teise süü pärast riigiseaduse wasta. Arwatakse  et afi rahuga seletud saab. Mõni sõna seletuseks „Tartu Eesti Seitungile". Kui Moskwa linnas se kole kuritöö plaanitud ja awalikukS tõusnud oli, mis iga namaa-poja werd tarretama pani, fiis manitses Mja Wedomosti", kõiki partei-tüli mahaMta ja uksi selle peale mõtelda, mis isamaale kasu saata Võiks. Ka meie kirjutasime selsamal Vaimul ja ütlesime nimelt oma Nr. 27 sees: xMeie olleme weike rahwas, suure isamaa mitmesuguste rahwaste ja rahwa sugude körwa arwates. Oma hulgaga ja omma wägewusega ei wõi meie suurele isamaale kasu saata; saadame  siis seda eeskujuga. Meie oleme Vallimaal ühemeelelised, selle ühemeele all kosus meie seaduslik  elukord selle kõrguse peale, kus se täna seisab ja kuida se edaspidi kosuma ja edenema näitab. A;a ka meie jures püütakse mõnelt polelt  neid wöeramaa neid meie aegseid kõlawaid sõnu istutada ja liikuma panna, mis meie rahwale tänine tundmata oliwad, ja mis meie seestpidise õnnele ja wäljaspidise auule midagi kosutust anda ei wõi. ,Inimesed" ja rahwas (ka ,rahwus" nimetud). ,kiri!lased" ja »wabameelelised" samad, ka siin kui Võitlejad üksteise wasto wainule rebitud ja lahutused ja löhutused saamad kui mägise sigitud. Hoiame ennast, et wägiwaldsed kiskumised ühele ia teisele  poole, käredad pärimised õiguste ja w oimus te järel, ka meie ühetasase maa sisse pragusi ei lõhu, mille läbi üheksnühkijate ja paljaksnühkijate waim tähelepanemata ka meie rahumaale tungib! Üksi siis kui ühelmeelel üksteist ja üksteise õigusi  auustates, üksteist ka nnata t es ja kandes, üksteise rõõmust ja waewa st osawõttes, rahulise ja waguse üleüldise kosutuse kallal tööd teeme, ütsi siis wöime ka edespidi oma seadusliku elu ja rahulise edenduse läbi omma suure isamaale seda kasu saata, mis sellel meie kääst pärida õigus on." Selle peale kirjutab „Tartu Eesti Seitung" nüüd; ~Meie ei saa aru mis „Tallinna Sõber" oma jutuga arwab. Nii pailo wõime meie selle juures üttelda. et see rahwas. kes neid sõnu ja nende tähendusi ui „kiriklased" ja j. n. e. ei tunne wäga madala waimu harimise järje peal seisab, sest kui üks rahwas omas harimises edasi pütab minna, ei wõi niisugused  sõnad talle tundmataks jääda. Kuida muido w iks rahwas tundma õpida, kes tema edasi minikut takistawad ehk kes temale edenemiseks  abiks on? Need sõnad on niisamati tarwis kui sõnad „hea" ja „paha". Rahwas kes neid sõnu weel ei tunne elab udu sees. Soowib siis , Tallinna Sõber", et Eesti rahwas ikka udu sees peab edasi elama? Eesti rahwa siht peab üksnes wabameeleline wõi Vabamõtlejate siht olema, muidu langeb ta senna hauda tagasi kus ta enne oli. Sellepärast peaks iga Eestlane, kes Eesti maja ehitamise kallal töös on, wabameeleline  olema, mis praegu aga weel ei ole. Kiriklaste ja wanahoidjate põhzuskiri ja nende siht on takistus. Vabamõtlejate ja wabameeleliste  põhzuskiri ja fiht on edasiminek. Meie ei usu. et see afi „Tallinna Sõbral" teadmata ja tundmata on. Edasi püidmine on ju wõitlemine ja ilma Võitlemata ei ole kunagi edasiminek sündinud. Kus aga Võideldakse, seal peawad takistused ees olema. Selleks on ju hädaste tarwis. et neid takistusi tundma õpitakse  ja nende nimed üles otsitakse ehk nendele nimed pannakse ja neid pnie takse tee pealt kõrwale  saata. Kui see ei sünni, siis ei wõi edasi minekust juttugi olla ja peab rahul wõi paigal seistama. „Tallinna Sõbra" südame soow on siis et Eesti rahwas peab rahul wõi paigal seisma. Se ei wõi õige olla! Meie oleme Valetanud! —" pT. E. S." arwab õieti küll, meil ei ole küll mitte teadmata, mis need sõnad tähendawad,  kuida meie neid ka muidu oleksime kirjutada,  ehk koguni hukkamõistu Võinud. Meil on aga niisama heaste teada, et nende sõnade tähendust nhegil üksikul inimesel ega ühegil rahwa l tarwis ei ole, kui edasiastuda tahab. , Pahandus" peab ia olenza. On siis aga ka just tarwis, et se EesLirahwa juures peab olema? Et kusagil Maailmas Võitlemist  „kiriklaste" wasta on, seda wöib ikka iga Eestlane teada ja seda peab tema teadma, kui aealoo aSju õpib, seda õpib jo, .kuida meie loodame,  iga Eesti koolipsis. Eks olnud Luterus esimene wõitleja ,kiriklaste" wasta? Et aga Eestlastel omal maal seda Võitlemist eluõnneks tarwis oleks, seda ei usu meie mitte. Za keste wasta tema siis siin ka peaks wõitlema? Meie maal ei olegi seda mida selle tähendusega ,kirik"  ja , kiriklane" nimetakse. Se »kirik" on üks ilmalik riik, oma kohtutega, ilmalikn aSjade seletuseks, oma Saadikutega omaS ? Kuningakojas"  ;se on üks ilmalik wägi. kes. kuida Würst Bismark ütleb, igal aeal oma sõdasi pidanud  ja oma lepinguid teinud on. Kes on fiis siin üks niisugune , kirik." kelle sõeawägede ,kiriklaste" wasta Eestlane wõitlema veab? ,T. E. S." ütleb: , Edasi püidmine on ju Võitlemine j. n. e " Seal on tõtt sees ja on eksitust sees. Edafiminemine on Võitlemine, aga wastast ei ole tarwis Väljapoolt tuua' Meie oma waimutuimus on wastaseks küll, ja kui teisi wastaseid ei ole. eks meie fiis kogutud jõuuga selle peale minna ei wõi, kellest üteldud on sKui ülemal lämmata teda ei saa, Maa pinnast uut wäge imeb siis ta." Meie , kirik" on meie edenduse eestvõitleja olnud, Võitleb selle eest ikka weel edasi ja on walmis meiega ühes wõitlema, kui ennast rahus ühendame, se on, kui ühte jääme. Oleme nende Vastastega rahul, keda oma enese sees leiame, läheme mitte neid wäljaspoolt tooma, muidu teeme sedasama mis endine kurwnäoline  Ritter Don Kihot, kes omas kangelasetujus  tuule weskite wasta sõdima läks. Jutu leht. Onnehöiskawad teed. Töö-waewa waiksed teed. Üks igapäiwine kodumaa jutt, ilma kunstliku sölmata. (Lõpetus.) Lahke perenaene oli neid toiduga ootamas. Teekond oli Aadamid küll wäfitand, rohkemast aga weel sööma-isu teritand ja leiwawanemate lahke meel toetas julgust niipalju, et seda kartuseta  täita julges. Just kerge ei olnud nüüd tss mitte, ega olnud  ka selle õppimine. Puusepa töö pärib kehajöudu,  pärib käte osawust ja mõistuse teritust. Sagedast küll kippus noore õppija jõud nõrkuma, julgus ja usaldus oma enese peale langema. Sõnakuulelik meel ja hoolus tegid teda aga ikka armsamaks, kes fiis ka omalt poolelt ei wäfinud, teda ikka uues te juhatada ja tema julgust  toetada. Kõiki waewa wäljakannatates kosuS Aadami mehine meel, nenda et kindlaks jäi ja aegamööda märkama hakkas, kuida kätekammitsed  rohkem ja rohkem ennast lõdwendafiwad, kuida osawus kaswis ja töö paremini ja paremini  kordaläks. Sellega figis ja kosus aga ühes ka töö-himu. Mis hakatuses raskem näitas,  kui et sellest wöitu saada lootust olla wõis, mis noort õppimt kohkuma pani, se hakkas aegamööda  temale seda armsamaks jääma, mida rohkem wai mu terawust ja käte osawust se tarwitas.  Äratud waim äratab osawust igas töös, tuima waimu juhatamise all jääwad kääd kamitsasse.  Tuim waim ja laisad kääd ei tunne tööst muud kui selle raskust, sunnib häda tuima maimuga laiska inimest tööle minema, fiis on temal, kui läheks orjusele ja sellest sigib orja meel, se on paha meel ikka suuremaks, töö jääb temale waljuks isandaks, keda wastameelt teenib,  niipalju kui häda sunnib. Agar waim sunnib  ka wastalist tööd oma walitsuse alla; ergu aratud maimuga inimene ei lähe mitte tööle kui orjusele, waid kui walilseja oma alama juure, keda oma tahtmise järel igawiifi kujusse sunnib. Et sellest rõõmus meel figib ja kosub, seda on iseenesest mõista, ja rõõmus meel annab  jõudu ja teritab osawust. Seda sai meie noor sõber pea tunda, kui esimesed raskused tõrkumata  sõnakuulmise abil Võidetud oliwad. Meistril ei olnud temale mõne aea pärast midagi  enam õpetada, za kui nemad siiski, kokku jäimad, siis oli rohkem sõbrus mis neid ühes