ka ennese jure. Noh, sa tead jo issigi, kes sudab lahkuse ja armastuse wasto söddida. Ehk mul kül kire töö parrast rut tagga olli ja selle paewa õhtuks koddo tahtsin olla, ei woinud ma wasto panna, waid wotsin sõbra  li ko kutset wasto ja läksin omma naese ja lastega senna; w'a Kustas viddi omma naesega  ka ollema, agga ammeti tallitused ei lubbanud  tedda tulla, agga ta w'a teine pool tulli kasa. Nenda sõbralikult koos ellades, lähhäb aeg ruttust ja löbbusaste eddasi ja seks on jo wanna taewa Tädike meile termist ja aega kinkinud, et ühheteisega peame sõbralikus  armastuses koos ellama ja labbistiko käima  ning ühteteist römustama. Sowime siis wanna Kustasele ja Prantsule ning nende abdikasadele  kallist termist ja Jummala rahho siin sedda elloteed eddasi käia. Temma heldus hoidko ja kaitsko neid. Kes koddo istub, ei näe egga kule keddagi, agga kes teed käib, selle silma pudub saggedaste,  mis süddant römustab, agga ka sedda, mis süddant kurwastab. Pühhapäew öhto omma teed eddasi minnes, putus mul rohkem pahha kui head silma ja se kõige kurwem assi olli jätte pühhapäewa rikkumine. Sinna kallis  aeg! Se aasta, kus Jummal mitte tunnikest  aega ärra ei wida, egga kahhe ja kolme korrist tööd ei lasse tehha, ei sa innimesed omma  töödega ilma pühhapäewa rikkumata malmis.  Mitmed weddasid linno likko, teistel ollid heina talgused, kolmandad korristasid wilja wäljalt; üsna hädda olli pealt wadata, kuida sedda kallist õhtud rikkuti ja sedda päewa  teotadi. Se on wägga waene assi, et kümne kässo löppo sönnad nende katekismuse sees puduwad, mis selgeste ütlewad, et Jummal  neid nuhtlemata ei jätta, kes temma kässud  ülleastuwad. Nüüd kulutakse ommetige igga kantsle pealt wäggewat Jummala sönna; immeks on se panna, et se ei tahha rahwa süddametes maad leida ja wilja kanda. Jummal  parrandago issi, mis parrandada on, agga  innimese wäggi on seks nödder!  Ühhes  kohtas kuulsime ka sedda, et üks karja pois rõõmsa heälega omma karja jures laulis: „Ma ollen weike karjane j. n. e." Laewade käimisest. Kui paljo kauba laewo, künni wimase Juni ku päewani Balti merre äres seisawa kauba linnade saddamasse sisse tulnud ja wäljaläinud, on siin allamal nähha. Kroonstadtis sissetulnud 1119, ja wäljaläinud 743 laewa; Tallinnas sissetulnud 214 laewa (wäljaläinud laewade arro ei olle ülles antud.) Pernus sissetulnud 159 ja wäljaläinud 149; Rigas sissetulnud 1952 ja wäljaläinud 889 ja Libawis 154 sissetulnud  ja 139 wäljaläinud. Hapsalo ja Baltiski  laewade arro jänud ka nimmetama. Riast. Kui paljo kauba lsewo aastal 1879 siin ja seal merre peal hukka sanud, sest jutlustab merre-seitung; ülleüldse on Wennerigj piri sees !54 laewa hukka läinud  ja nimmelt 37 Newa jöe suus ja Some merres, 9 Botnigi lahhes, I Balti merres, l Muhhu wäinas, 4 Ria lahhes, 9 Walges merres, 45 Kaspi merres 28 Dnjcpri jöe suus ja Musta merre peal ja 29 Kertshe merre lahhes ja Asowi merre peal. Kõik need laewad  olnud: 97 Wenne-, 1 1 Some-, 22 Inglise-,  1 Austria-, 3 Hollandi-, 2 Kreka-, 2 Dani-, 1 Ztalia-, 1 Lübekki-, 5 Norra-, 1 Preisi-, 2 põhja Saksama-, 1 Türgi-, 3 Prantsuse-,  1 Rootsi- ja ! tundmata rahwa laew. Kui ni paljo laewo omma surma merre haudas  leidnud, woi seal innimestelgi armo olli, läksid ehk ka küllalt laewadega ühhes merre põhja, kelle ommaksed neid praego wast weel tagga nuttawad ja wagga heamelega olleksid näinud, et nende kondid mulla põue olleksid maetud sanud. - Ladad keeldud. Liwima kubbermango  wallitsus annab selabbi kõigile teada, et Willandi makonnas likuw ellajate többi ei saaks laiemale wetud, ladade piddamised ühhest  aeast Liwima kubbermango wallitsuse polest  ärrakeeldud on; ommal aeal saab jälle kulutud ja teadaantud, mil neid piddada woid ja mil keeldus lõppenud. Wolmarist. Uus laat. Wolmari makonnas  Ulpishi mõisa wallitsus olla lubba pallunud, igga aasta 8. Nowembril üht hobbuste  weiste- ja kauba lata piddada, mis ka Liwima kubbermango wallitsuse polest lubbatud  ja kinnitub, kuida sedda Liwima kubbermango  seitungi läbbi teadaantakse, 256