parrast middagit põlle räsinud; sõbralikult 0M- Ma Eesti wendade ja öddedele middagit meletulletada,  mis tehha ehk mis teggemata jätta, on jo ommetige igga ristiinnimese kohhus, Me ülle ei peaks ommetige kegi õige inni- Nene ennast mitte pahhandama, agga teada mmbugi: kui sa hulga kserde sekka kaikaga wiskad, kelle pihta se juhtub, et se siis kohhe karjub, otse nendasammvti ka meite hulkas: tunneb kegi meite jutto sees mõnda otse km ennese kohta ollewad, muidogi pahhandab se siis ennast, agga tossi on ka, et pahhandamine kedvagit si aita , waid iggaüks peaks ennast püüdma parrandada, se õlleks kassuks ja ka ta snnesele ning teistele sureks römuks. Nago ma watamisest kirrikus käimisest ja uhkusest ennemalt räkisin; pallun agga sedda kord weel andeks, kui ma ehk ollen eksinud; kassinast ja wisipärrast rides ollema, on igga innimese silmas kenna, agga siiski mitte ülle liga kallist egga ülle omma jõu sedda murretsema, ep olle mitte hea. A panne pahhaks, kui ma jälle nattuke Jummala sönnast wöttan: Watä, ma piddin ütlema, kui wägga armas ja sündlik  ow meie wanna lauto ramato 225 lauto 5 ja 6 salm, sel hommikul, kui —olgo kas siis kui essimest korda, ehk ka igga kord, km meie armo lauale tähhäme, holega tähhelpanneme.  Jah, on ka tõeste tossi, kui meie nisugguste  ehhetega ehhitud olleme, kui se manna  lauto teggia seal sees ütleb, meie siis olleme  illusamad ja parremad, kui kullast ehhitud.  Olgo siis nüüd jälle siit sadik ja seks korraks meite juttuft kü!; wii siis paljo terwisid  ka kõige omma söbradele ja ella ka isse hea terwisega, sedda sowib Mäekülla Jakob. Ommalt maalt. PKHMVMKSIt. Tülis püks. Augusti Vu ZI. päewa õhtul, na umbes kells seitsme aM tõusis üks tulispüks merre peal ülles ja laks õhto poolt tulles ülle Testama kirriko, hommiko pole. Male sades on ta, kust läbbi läinud, ka ennam ehk wähhem kahjo teinud. PMo ajad põlle ta käes middagi olnud, kust ta läbbi läinud, seal olnud aedade purru tag- ga, kaks heina kuhja olla ta ka ärralöhkunud, mis tal tee peal ees olnud. Ees ollewad puud murdnud ta muist poleks, muist kiskunud ta kõige juredega maast ülles. Wimaks lKnud ta kirrikomehhe Hans Klökneri ellomaeade kallale, seal olla ta mehhe modi rewwinud ja lõhkunud; aidal tõmmanud ta kattuse harja kõige malgadega pealt mahha; ello toal lõhkunud  ta kattust kauniste ja tõstnud kahhed pärid hammastest wälja ja pöllo aedo purrustanud  ta temmal mehhe modi, sealt läinud ta kirriko kattuse kallale ja teinud seal mönne augo sisse; agga kaugemale ei olle ta ka ennam läinud seal kaddunud arra; kõige suremät kahjo on ta siis waese kirrikomehhele teinud. Tulle kahjust. Jälle on meil sönnumid  tullekahjust tua; halle on kül, agga mis wöime parrata, kui ütleme: jälle holetust nattuke  olnud, sgga muido tulli põlleks lahti peäsenud. Wadake, se olnud 24. Augustil, just kesk lõuna aeal, et Testama walla Jrda perremehhe Mart Bueri ello tubba pöllems läinud. Sure ja ruttulise abbi läbbi, mis nihästi maggasini aida jurest, km muialt senna kokko jooksis, sest et kahjo just kesk päewa aeal olli, sai, kui kustutamine toas rehhe sees mitte wöimalik ei olnud, kõik maea kattus, kammer ja rihha-allune mahha lõhhutud ja tulle ärest emale wetud, ning ello tubba jäi siis üksi kõige rehhega, mis üllal olli, tulle roaks. Kõik sedda kahjo, mis perremees sanud, arwab ta kõige wähhemast 430 rubla  suur ollewad. Õnneks olli sel päewal ilmuke wagga. Kui wähhegi tuult õlleks olnud,  siis õlleks ka kahjo paljo surem olnud; kust tulli wälja läinud, ei tea kegi. —(Noh, innimeste näppo wahhelt on ta ikka lahti läinud,  sest egga ta taewast põlle tulnud.) Wallawallitsus wöttis nõuks sedda maea weel se süggise jälle ülles ehhitada, sest muido peaks önneto perremees omma naese lastega külma aeaga laggeda taewa alla jäema ehk küllamehhe sauna puggema. Aus wallawallitsus,  kes seal mehhist nõu piddanud, on kido wäärt, ja ka walla rahwale auuks, et sedda waewa raskeks ei panne ehhituse materiali nüüd suisel aeal jure murretseda, ja ehhitust kässile wötta. Römus on se kuulda, kui üks 311