Tallinna Sõber M 27. Esimene aastakäik. Tallinnas, Talwcknu pääwal 1819. Ilellldke aealeht Etslilkhkialt «aal ja likaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: aaStsS l rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop Kuulutused mak samad iga rea eyk sekle aseme pealt 5 Kop. Tellimised Voetakse wasta: HaNunas: Li«dsors'i päriate trükimajas. Keterkurgis: J. G. Seelaudt, 54. Hartus: W. Kust. peruus: K. Kudcwiita. Aakweres: L. Wattty. Kaides: A. SeidelSerg. Kapsaku?: H. A. KoKõerg. Kuresaares: M. Lange. Amvlas: A. Kr. Raudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eich h orn. Elab Nõmm >e mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass Reaister: Kuritöö Moskwa-Kurski raudtee pealt. Tallinnast: Raudtee ametnikude rõõmupidu. Tuhandes lacw. Uus sõeasadam Kiriku-eestseisjad. Politsei seadmised. Lääne- maalt: Usufelts. Wirumaalt: Õnnetused püssi läbi. Peterburgist - Keisri wastawõtmine. Würst Gortshakow koju tulnud. Aealehtede keeldus. Kohus mässajate üle. Moskwast: Kurjatöö üle. lelisawetgradist: Nihilist wangiwoetud. Tihwinist NõiapSlemise asja lisa. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungru maalt. Inglismaalt. Hispaania maalt. Vallani poolsaarest. Wõeralt maalt üleültse. Kirja wastused. - Jutuleht. Kurjategu Moskwa - Kurski raudtee peal. Selsamal aeal, kui riigi pealinn ennast rõõ-' muga armaStud Riigi-Jsa koeutulemise wasta walmistaS, kui köitis paikas laias Weneriikis terwed maakonnad, üksikud kogudused, kogud ja seltsid annast selle rõõmnpääwa pühitsemise wasta walmistawad, mis selle Keisri kakskümmendwiiS-aastast  walitsuft täiendab, kelle pehme käsi rohkem suuri asju korda saatnud on, kui mitme ja mitme kuulsate kangelaste waljud kääd; selsamal aeal jookseb kole sõnum uuest kurjast nõust s ell e Keisri pühitsetud elu wasta läbi laia maa-ilma, ja äratab kohkumist ja jälestust  kõrgemate ja madalamate rindus. Jälle on ennast üks põhjaku kuri käsi meie armastud Riigi-Jsa kalli elu wasta tõstnud, selle mehe elu wasta, kes kõiki seda elu oma alamate ja wäljaspidifi usuwendade kammitsate ja kütkete lõhkumiseks tarwitanud on. Ühe korraga kannawad aga ka wäkgujooned, lendawad kirjad ja höiskawad hääled seda rõõmusõnumit läbi laia maa-ilma, et Issand ka sekord oma kaitsewat kätt oma salwitud mehe, oma wäljawalitud mõnusa tööriista üle wäljasirutanud  ja kurjuse noole lendu käänanud on. Se sõnum äratab rõõmust hõiskamist igas südames  , mis ennast mitte taieste ja põhjani kurjuse elukojaks annud, mitte ääreni jõleda eksitusega täidetud ei ole. Enne kui se leht lugijate kätte jõuab, on nemad küll juba lendawa sõnumite läbi kuulda saanud, et Moskwa-Kurski raudtee alla koobas kaewatud, lõhkumise rohuga täidetud ja sel aeal põlema lastud oli, kui Keisri sõidnrongi sellest paigast üleminema arwati. Jumala wägew käsi on ennast uueste meie armaStud Keisri, tuhandete ja tuhandete usuwendade peastja taitsemiseks otse silma nähtawal ilmutanud,  uskliku rahwa ja ustawa alamate kinnituseks,  salgajate ja pöörasele mässajate hirmutuseks.  Selle koleda asja üle kirjutab Petetburgi  silmanägijate sõnumite järel: Ettewõetud reisu-plaani järel pidi Keisri Majestät 17. Talwekuu pääwal, öösel kell 12 Simseropoolist wäljasõitma. Saatja sõidurong, mis ka Keisri bagashi wedas, 14 wagonid ja 2 mashinad, vidi pooletunnise sõidu kaugusel ees sõitma. Ühe palja juhtumise läbi jõudis Keisri Majestäti oma sõidurong wähe aega enne Simferopooli ja sai ka saatja rongi asemel  enne seda teele saadetud. Sedawiisi jõudis  esimene rong ka enne teist Moskwa. Keiser oli juba tee peal Kremli poole ja tegi palwet Ibeeria Pühaneitfi kuju ees, kui kolmandema merSta peal KurSki raudtee reisu-jaamast kange paukumine kostis ja tük raudteed saatja-rongi all üleskargaS. Saatja-rong oli ilma takistuseta  Moskwa kauba-jaama jõudnud. Selle rongi 14 wagonites istufiwad 94 inimest, nende seas Keisri reisu kanzellei, mõned sekretärid, ohwitserid, insheniörid, feldjäägred ja Keisrikoja  ftallmeister Würst Obolenski. Saatjarongi  kaitsemiseks oliwad needsamad murepidamised  seatud, kui Keisri sõidnrongi tarwis. Tee oli walgustatud, nenda et kauba - jaamast mööda sõites rahwa hulkasi näha wõis, kes Keisrit rõõmu-hõiskamisega teretasiwad. Meie hakkasime juba oma mantleid ümberwõtma, sest reisu-jaamast olime aga weel wersta eemal, kui äkitselt kange paukumine kostis ja wagonid ühelt poolelt teisete paisatud saiwad. Kõik mõilesiwad üht kogemata raudtee - õnnetust juhtund  olema, mitmed püüdfiwad wälja saada. Üks raske hoop pani meie wagoni seisma. Mina olin üks neist esimestest, kes wälja kargaflwad,  ja jooksin kahe mehe juure, kes tee peal ägasiwad. Need oliwad üks Politseisoldat  ja üks roope-seadja. Mõlemad oliwad pitkali maas ja kaebasiwad häda saanud olema. Esimeses hirmus ja segaduses arwasime. et üks sild fisselangend oleks, pea aga nägime lõhkumist  raudtees. Esimene wagon oli ennast rongist  lahtikiskund, teine oli roopeft kargand. ja neljas bagashi-wagon seifis maas, rattad ülespidi.  Põrutamine oli nii ränk. et seda wagonit  rongist wälja paiskas. Kõik wagonid oliwad  roopetest kargand, mõned seifiwad põigiti tee peal. Se wagon, mille sees mina istusin, oli otse lõhutud paiga juures seisma jäänud. Politsei ja rahwas oliwad pea õnnetusepaikas. Kui ühest suust hüüdsiwad kõik: „ Jumal, mis õnn, et Keiser juba möödasõitnud oli!" Ümberkaudseist  wabrikuteft tormas töörahwas senna, aga ühegil ei tulnud meele, mis koleda kurjatöö  nägijad nemad oliwad. Suurem hulk armas  mashina peal midagi lõhkikargand olema. Mina ruttasin ligema kasfarmi juure, tahtsin telegrafi läbi raudtee jaama sõnumid saata, aga põrutamine oli ühe posti mahamurdnud ja se wedutraadid katkikiskund. Noopeseadja ja Polltfei-soldat  karjufiwad walus. Selgest on näha, et kurjategijad Keisrit selles rongis sõitma arwasiwad, sest meie rong oli sel aeal senna paika jõudnud, mis esiteks Keisri oma rongi läbisõitmiseks seatud oli. Kä meid on üks iseäraline juhtumine peasinud. Meie sõitsime  teise roope peal, mitte selle peal, mille alla koobas kaewatud ja lõhkumise rohuga täidetud  oli. Öösel kell 2 jõudsiwad Prokurör, Ülekuulajakohtunik  ja teised senna. Lõhkumise jäljed näitafiwad ligemise maja poole, mida tühi olema leiti. Hoowi peal leiti wedu-traadid ja kuuris batteriid. Sealt kuurist wöifiwad kurjategijad  söitufi näha ja igal aeal lõhkumise rohtu põlema panna. Peale seda saadi teada, et Mihklikuul üks noor mees fedalmaja kõrge hinna eest ostnud oli. Tema ütleS ennast ühe Samaara kodaniku olema ja elas seal majas ühe naesterahwaga, keda omaks naeseks nimetas.  Naabri-rahwas oli näinud, kuida liiwa wäljaweeti; wöerad ütlefiwad ennast keldrit kaewama. Nenda on nemad pitka koobast künni raudtee alla kaewanud ja oliwad seda lõhkumiserohuga  täitnud. Koobas oli 22 sülda pitk ja raudteest saadik 3 sülda sügaw. Seeftpidi oli maja ilma ehteta, wana tapetite all oliwad wedu-traadid. Sütitamise batteriid oliwad näotumas  punaseS kastis, nenda et Politsei siin midagi kahtlast asja leidnud ei oleks. TubadeS leiti weel mitmed töö-riided ja õhtusööma riismed.  Mitmesuurustest riietest on näha, et siin rohkem rahwaft tööl oli. Kurjategijad loodetakse  kergest kinnisaama, nemad on naabri-rahwal  tuttawad küll. Ühe teise sõnumi järel olla kurjategijate majas Keisri ja Keisri omaste pildid leitud, kui oleksiwad nemad sellega oma kurja nõuu marjata tahtnud. Teisel pääwal oli hulk rahwaft õnnetusepaika  waatamas. Seal wõeti nõnuks üht mälestuse-kabelit  ehitada ja on ka paigal 152 rubla kokkupandud. Järelkuulamised saawad Moskwa Prokuröri, Graf Kapnisti juhatamise all tehtud. Seda koledat asja on Keisrile waft teisel homikul teada antud. Hsmikul kell 11 wõttiS Keiser Kremli palees kohtute, maa ja Unna saadikud wasta, kes teretamiseks kokkutulnud oliwad. Enne kui Keiser sisse astus, luges mõisniknde ülem koosolijatele kurja tegu ja Keisri imeliku peaftmift ette, mis enne tarretawad  kohkumist, pärast aga lõppemata rõõmuhõiskamist  äratas. Arwata on iseenesest, mis waimustud meelega Keiser teretud sai, kui saadiknte  juure astus. Kui Keiser Moskwa linna saadikute kääst leiba ja soola armulikult wastawõtnud oli, rääkis need sõnad: vMina rõõmustan ennast, minu Herrad,  Teid näha, sest Minul on Teie trüuwi-alama tunnistused pärast kurwa sündimist 2. Jürikuu pääwal unustamata.  Teil on teada, mis heile sündinud  on. Issand on Mind ja kõiki neid kaitsenud, kes Mind Moskwa saatsiwad. Mures Wenemaa eest olen Mina ennast Jumala hoolekandmise alla annud ja Issand kaitseb Mina Mässamine peab aga juurtega wälja-