ja öppetajale, kes ni tüddimatalt ja ilma waewa kartmata neid oppetanud; jäge kindlaste selle sisse, mis ollete peale hakkanud, Jummal saab wist teie tööd õnnistama. Peaksid teised nored  mehhed sest öppetust wotma ja omma kõrtsis  käimist ja muud lusti kohtasi mahhä jätma,  ning omma koolmeistre jures koos käima laulmist õppimas, mis ommetige paljo illusam ja kennam õlleks, kui külla tännawaid kaudo ümber jooksmine, mis nore rahwale sureks abbiks. Jeä minnikust. Meie wanna Perno olli rohkem näddala päewad omma kane pealt arralükkamisega, nago lapse waewas ehk nenda kuida ööldakse: tännaseks ja hoomseks otas sedda tundi, millal ommast waewast lahti saab. Suurel neljapäewal parrast lõunat, ilm olli paks ja uddune, hakkas jeä minnikut teggema ja suurel redel enne lõunat läks weel j ead, agga mitte liig paksult. Wessi ei olnud paljo surem, kui muido parrajal seiso aeal ja essimesed  parwed on ka surel redel jubba warrakult  wäljas olnud. Nüüd on padid ammeti  ö rahwast eddasi ja taggasi ülleweddamas: õnnetustest ei olle mitte kuulda. Riast. Wälja rändamise st. Lätlased  jättawad omma sündimise paika mahha ja. rändawad wälja ning pessitawad endid Witebskj  ümberkaudo, kus nende kassi wägga hästi peab käima; nende asjust ja ollemisest könneleb Läne seitung nenda: Rigiwallitsus awwitab neid ewangeliumi- ja kreka ussulesi Lätlasi, kes senna aösuma tullewad, kelle arru issiärranis  wimasel aeal, suremaks läinud. Omma ellskohhaks olla nad Orshani ja Witebski maakonnad  wallitsenud, sest et seal wägga head wiljakandjad maad olla. Umbes 40 wersta  Witebski linna ümber on monne kuu aea sees, peale tuhhande Lätlase tulnud, kes osjast  jädawat kohta wötnud ja mönned jälle ühhest ajast. Mis sedda rahwast senna kutsub  ja ahwaldab, on wägga oddam maa hind. Üks tessatin walmis tehtud pöldo, Mna ehk raudtee lähhedal, maksab 10 rubla,-.anis agga nihästi linnast kui rauteest nattuke kaugemal, maksab 5 rubla ja kui wahhest ühhe maa tükki peal maeasid ei olle, siis on kõige kõrgem hind 3 rubla. Ahjo puudest ei olle seal pudu, sedda sawad nad üsna oddawalt omma tähhedalt. Päewa töömeeste palk on selle läbbi kaunis kõrge, et seal pissut töörahwast leida on. Senna tulnud Lätlastest kidetakse: nad olla omma ello polest kassinad, ei j oda mitte wiina, olla wägga ustawad egga mitte keS teiste omma enneste pole kiskuwad, ussinad ja kokko hoidjad innimesed, ja olla omma ue ello kohhaga wägga rahhul. Mis on siis se kõige parrem, kui rahhul ollemine. Tallinnast. Kogguduse lahkumisest. Zubba enne könneldud Baltiski kogguduse lahkumine,  Maddise koggudusest, peab nüüd, kuida Tallinna seitung sest könneleb, ministeriumi polest lubbatud ja kinnitub ollema, egga põlle kirriko wöörmündritel ennam muud tehha, kui Eestimaa piiskopi kohhut palluda, üht kindlad seadust malmis tehha ja kindlaks kinnitada, mis järrele nad ommale öppetajat woimad wallitseda; on se ka malmis, siis on kõik assi korras. Kuramaalt. Jeäminnikust ja õnnetustest.  Mitawist kirjutakse 18. Märtsil: Ehk meie se aastane jeäminnik Aa jões suur assi polnud, sest pehmed ja niisked ilmad ollid  sedda wägga arrarappastand; messi olla kõigest jeä minniko aeal 5 jalga tõusnud, agga ommetige on selle jeä laggunemise aeal kaks õnnetust sündinud. Neljapäewa õhtul on üks kohto sullane, Plerreni kõrtsi lähhedalt ülle joe minna tahtnud, kust ta hommiko meel hobbusega  ülle sõitnud, olla agga sisse kukkunud ja ärrauppunud; öhto pimmedus keetnud appi ruttamast. Redi pärrast lõunat on telliskiwwi wabriko perremees Tshakow kahhe teise innimesega  ühhe weikese padiga ülle jõe minna tahtnud.  Kesk jögge sades, on jeä tük padi ümber  lönud ja kõik kes paatis ollid, kukkunud sisse. Ruttulise appi jõudmise läbbi sanud teised ellusalt wälja todud, agga Tshakow kaddunud  ärra. Temma vmmaksed, kes sedda teadsid,  et temma omma rahha warranduse ennamiste  liggi kandnud, olla sellele, kes tedda jõe põhjast  wälja toob, kaunis suurt summat waewa palgaks lubbanud. Laupäewal, na öhto eel, olla temma kehha leitud ja jõe põhjast wälja todud. Tal olnud puhhast rahha 18W rubla 118