kanda? .Tallopoeg ei tahha omma többist, wee! wahkem terwer loma ülleüldse kasso parrast  obwerdada! Wöeralt maalt. Saksamaalt. Mõnda. Meie lähhame üvde aea waslo, kus seitungi kirjutajatel suur kirjurus karre ruüed. Otse kui sui soja wibma  svirrele sened maast ütles tarkawad, nenda tullewad ka sõa järrele mõnned warjo allused asjad paewa ette. Tossinare kaupa on prantsuse  kmdralmd- kellel middagi könneleda, kas Lõr woi wallet, kellel sellega reggemist. Kulda teame, said nad iggamees Sakslaste piitsa maitsta ja piddid nende eest psggenema; agga kas nad wõnväd ?'üüd omma kaela ? .Ora Muu! Iggamees on oige ja teised süüdlased, e? nad on piddand rõggenema; nimmetamad ka: ie ja se kindral olla sedda kõik remud, er ?a omma meestega ei olle mõico sanud. Se ainus prantsuse kindral kes tõt rägid en kindra!  Waidderde. temma kidad Preislasrele, klti keerdele mallo andnud oüewad. Zudva söa ajal hugand körn>ad Prantslaste walleü, nüüd rahvad se iveel valjo üüem Ma: terme d ramamd rulle:vad ivälja mis kõik nende wa!- let ja rüvja kinm rais, misga nad endid kõige mailma ees. weel mllema võlive ravmale kuulsaks  meddkks tahuvad redva. Benedetti reed sellega hakkatuir ja rahvad omma ärrakaddunnd  au jälle raggan wõira. mis ra sõas Mi kaataaad. Za et elle mrree ommas ramarus  Zksrämis ärramrnud Prantsuse rrai- Kclltksuile Me. Belgia rM sa maad allaneel- BrsmarA veale mere tanud. Selle reale masne:d  ktrau. m:s ta Prantstaste käeü leidnud, ev va ra.t ku.utar a misga tõeds teed' kurda  Pranrslase 'u Beigra ma järre-.e met ull kunud. rvõrd se uülld mauna tranr realt maava .ukkatud Nrv.ueru. erk mrs remmale a a et kurda ärtuna dtrneled. Belgra krrjamss vesuTTds T 2 suurt dõurum kTida Betaiasaad  mõrra aua kur reusae dõ mKuud. ra rvdda ullud km uavvaks vead. ANe aõaaadmrE  :a valle Sedda Vaasi. et ta ni himmoline olnud, wöeraid maid ennest  pole kiskumas ja kõige mailma rahho rikkumas, ei jõua st wanna wäggew mees omma  pealt mitte ennam arraweretada. — Peale selle on weel hea unnik kirjasi, mis nende habbemata tahtmist awwalikuks reeb. Mitto Prantsuse ministerr tahuvad endid nüüd kõigest  puhtaks pesta, agga assi ei tahha kuidagi minna, stpärrast karsuwad sedda wallsga tehha, nago Benedetli, kes nüüd hiljoti jälle üht maniwesti olli wälja andnud, mis labbi ta radwast kassid waggusi tõed tehha ja ramme  kogguda, et jõuaksid ärrakaddunud maid jälle taggasi mõika. Kui selle maniwesti sisso, mis surema hulga Prantslastel waaga mokka ja nokka parrast olla, iühhidelt kokko wettame,  siis ütled temma: Teie kindral-nöumehhed,  ei pea idhs ja hinge polost mirte pslitika asjadega teggemist teggema, et reie jõude saaksite  ja ükskord õize Wäggiwaltstlr sedda mõtte ajada! Prantslased on smma ksnnedega stdda judoa m kaugele ajanud ,. et nad sedda," mis köwwer orse reeks piddawad. EaksüMaal olla uydes linnas wabriko tõsmedded  umdes meest dullu meie pähhä MõtDNd,- töö seisma jätnud ja wacrikutest Wälja läinsd- eaga Lubda enne töMse smss, kui perrmzees tös aega saad lsdheZtMssd. Nende sõßdmine os päise too aeg ZK tssN ja pealmiste tünnide sest ZZ vronenS. Meeste nõu os kndei, agga ei kcohoga asja ka es esse oWd läbbi rMsvd, kui snsm sgga  pärrast ei dakka selle sTe nZonsema js kaer rust tsstma. VraZtt,'»Be»sslt. Riai as?ZU. Sas- T 2 aaaEsT' T?.iLTs eLa ls. EeiZe ec O:se Zefe -Ti2as iasiTas seTTaaa 55: 55 saa aia: S?TM sadada Ma ZesDTDd,  ea LcF TeaaaZaaa õoes «E LTM scaakad aadda MTg seadZE aaazasaaW', Mc:a?e sa 55:5 DaadaMgi a??MHczZ-ssid  '555 a NTeMFaWa. ec PaaTAme Mk za 2ma 2M LSÄ VaaMMSc at 5Me Maava Ä 5 e?« es 5e aM. m Mads sMd^ 360