löppetust, hakkas asi pisut rohkem edasi nihkuma  ning juurt wõtma ja otse nendasammuti  on kooli asja! ka Liiwimaal mõnda raskust  kanda ja kibedusest läbi käija olnud, enne kui juurduma ja edasi nihkuma hakkanud. Sest saadik, kui ewangeliumi usu ultswötmine ka Liiwimaale oli ulatanud, onLutteruse usu õpperajad,  linnades hakkanud oma maa rahwast, mana usuisa Lutteruse öppetustega tuttawakö tegema ja on siis nimelt auuwäärt mehed ja naesed sest õnnistamast tööst osa wötnud ja rõõmuga ligi aidanud ning on neil juba aastal  5586 Lutteruse weike katekismus lätti ja eesti keeles ettenäidata siis on rahwa öppetamine  wäga pitka mööda edasi läinud ja ühest korralised koolist ei ole meel wöinud juttu  olla. Neis austades 1558—1625, on Lnwimaa raske sõdade al pidand õhkama, kus wähä rahu aega wahel olnud ja seda rahu aega 1583 —1596 ja 1699—1617 on jesuitid  tubliste pruukinud, et Ewangeliumi Lutteruse usku, mis sääl oli juurduma hakkanud,  jälle ärarikkuda ning ärakautada. Rootsi kuninga Gustaw Adolwi walitsuse aeal, wöib ühest tõelikust usuwälja lautusest talurahwa keskes ja gümnasiumi koolide asutamisest ning Tartu uniwersitäti kooli ehitusest ning üleüldse talurahwa koolide säädmisest jut olla, sest et siis palju rahwa öppetufe eest on hoolt kannetud.  Rootsi walitsuse aeal on aastal 1689 uus- ja aastal 1693 wana testament meie maa rahwa keele esimest korda trükkitud saanud;  just selsammal aeal, on Rootsi kuberneer  Jakob Astwer, maale koolisi asutanud ja Rootsi kuningas Karl Xl. üht kooli säädust walja annud, siiski on ometige nii hästi kihelkonna  koolide kui öppetamistega waene lugu olnud. Suures hulgas on rahwas nälja ja häda pärast ära Poola- ja Wenemaale põgenenud  ja mõisnikud suure waesuse sisse sattunud,  et ei ole wöinud wana! pruugitama! wiisil rahwast awitada. Kuningas Karl XI. on neile, kellel suur puudus leiwast olnud, 119,999 tündert wilja wäljajagada lasknud ja oma riigikassa kulu peale kihelkonna koolisi asutada ja ülespidada lasknud ja kui ta aastal 1697 omad silmad kinni pannud ja igawest und hingama läinud, on Liiwimaal paljast 89 kihelkonda  ja otse niisamma palju kihelkonna koolisi olnud. Siis on. aga põhja pooline sõda hakkanud ja selle aea mis see tuurinud,  kõik koolid siit maalt jälle ävdkaSttztud. Ria linna langmisega, hakkas kooli M jälle nagu idanema ja kaswama ning õitsehm ja wilja kandma. 53. Detsbr. 5711, oa Keiser Peter ! oma asjade talitajale Lö'wenmolde,  köwa käsku andnud, koolisi Liiwimaale asutada ja selle eest hoolt kanda, et hoolega hakkawad tööd tegema ja selle järele on ka kihelkonna koolid kohe töösse hakkanud. Halles  olew waimuliku meeste kool, on siis omalt poolt hoolega tööd teinud, et oppetus koolides, korralikult edasi kahaks. Aastal 5736 on asi nii kaugele tulnud, et koolid ka esimest korda läbiwaadatud ja sääl on siis leitud, et üleüldse  78 kihelkonna ja 36 mõisa kool! mis nüüd walla koolideks kutsutakse — olnud ja üle kõige nende koolide mitte rohkem, km 12 last igas koolis, mis waga wäike leituh, ja mis enamiste sest tulnud, et päris mejsaherrad,  oma päris rahwa lapsi, mõisa orjuses  pruukinud ja mitte ei ole kooli lasknud minna. Mis oleks see ka aidanud, kui Kampenhausen  terawa sõnadega oleks hüüdnud: ..Rikkute teie oma rahwa ihud, siis päästke ometige nende hinged!" sa mis aitas fee, et kindral kuberneer Brown, walitsuse patent! läbi aastal 1766 kassid, mõisa koolisi asutada? Koolid saanud asutud ja mitte ükspäinis kihelkonna  koolid, waid ka möisakoolid ja nimelt  pühapaawa koolid, mis kooli katsjad aastal  1787 leidnud, aga kelle juures üks tõelik  kokku heitmine, üks elaw eestmuretsemme, üks hea järelwaatmine ja üks järglik öppetus on puudunud. Alles 1818 aastaga, kus kindralsinod  ja uniwersität üht iscäraliko koolisäädust  oli wäljaandnud, mis ka ühtlase, aastal 1819 wäljaantud tallurahwa sääduse raamatusse  üleswöetud ja riigi säädüseks tehtud ; see säädus nõuab köwaste, et kooli öppetus üks järglik öppetus peab olema ja et mõisa koolid  edespidi walla koolide nime peawad kändma,  mis kihelkonna koolide al seisawad ja nende kohus on ka kodust õppimist hoolega järelwaadata  ja kiriko wöörmündri herrad ning kiriko konwendid peawad awitama, et õppimine  hoolega edasi lähäb. See kooli saaduses  wäljaööldud pea asi, oleks kooli asjus 82