Perno Postimees ehk Näddalileht 57. AAnes neljapäew 16. Septembril.^ assts. Ses lehheS seisab : Ämmalt maalt, Pernust: Pöllomeeste seltsi koos ollemine. Aggar wallawallitsus.  Liwimaalt:  Kahjust rahhe läbbi. Riast: Auro laew Leander. Sörwemaalt: Kahhe kordne römo päew. Peterburgist: Passide tallitusest. Mohilewist: Wäljarändamisest. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Kolmas pool millardenit söa kullu. Prantsusemaalt: Õnne sowimine ja wastus. Brüsselist: Õnnetusest raudtee peal. JtaUamaalt: Tulle purtsaw mäggi. Hispaniamaalt: Knuninga reisist. Danimaalt: Kunninglikust wamilist. Uemad sonnumed.  Kauba hinnad. Ommalt maalt. Pernnst. Pöllomeeste seltsi kp.os ollemine olli, kuida jubba enne olleme kulutanud,  36. Augustil; enne lõunat nöupiddamised  ja läbbiräkimised ning öhto Keisre Herra ning ka Suurwürsti Aujärje pärna nimme päewa pühhitsus. Sedda koos ollemist  allustas präsitent, sest et se essimene koos ollemine olli, pärrast temma taggasi tullemist Riast ma, pöllo ning,kätte tõde näituse pealt, selle teadaandmisega, mis temma selle tee peal ja seal olli näinud. Ta selletas laiemalt näituse  kohta ja näituse tähhendamist, ütteldes: Zgga innimene watab asja ommast seiso kohhast  ja ommast küljest. Nenda olla ta Pernus  laewa peale astudes kuulnud, kuida üks wanna tundmata mees teisele räkinud: ~OH rummalad innimesed! nad weawad omma kõige parremad ellajad näitusele, et saksad näeksid, kui rikkad nad on ja parremine pressi peale wõiwad panna. Km paljo on nisuggusid  hobbusid ehk härgi meie maal? wägga pissut! surem ossa tallunikusi on ommetige waesed sellepärrast peaks ka meie ronnib ja lehma kiitsakad senna widud sama, et ka suremad  herrad näeksid, kuida luggo tõeste seisab»" Waatke sõbrad! Temmal olli omma seiso koht ja silma -ring ning ommast kohhast rakis ta sulla töt. Agga kas saksad ommast kohhast  ka nenda mõtlesid? Sedda ei tohhi ma öölda! Sest Ria näituse komite präsitenti könne teggi sedda jubba walleks. Näituse nõu olli kül paljo ennam se: Oppetust ja kihho anda kõigile ello tallitustes eddasi.jõuda, parrema ja täielikuma korra peale ühhes meles kokko hoides ja teine teist toetades. Se paistis ka näituse peal igga mehhele silma, kelle mõistus mitte sappist seggatud ei olnud. Seal käisid, watasid, õppisid, selletasid saksad, lätlased, eestlased  ja wennelased wahhepiddamata teine teise körwas. Oh se olli kaunis ja Löbbus! Ja «anna sönna ütleb: ..kaddedus kaotab, armastus  awwitab" tulli tahtmata mele. Õlleks se iggal pool nenda! Se õhkamine käis mitto korda melest läbbi.