Perno Postimees ehk Näddalileht HS 47 t» 76. AKnes neljapäew 25. Aprilil^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalaö üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla SV kopp. Ses lehhes seisab: Kas kiwwiteed (Chausseed) on kassulikud woi mitte? Ommalt maalt: Peruust: Õiendus. Pernomaalt: Tee-rööwlid. Riast: Musiko-kool. Lapse hukkamine. Põllo harrimife koo!. Liwimaa pea komite. Samara häddaliste heaks. — Tallinnast: 25-aastane mällestuse päsw.— Länemaalt: Tubli wallawannem. Peterburgist: Wiggaste laste kaswatamise maea. Aeä minnikust. Wennemaalt: Kiwwi teedest. Tashkentist: Suur wargus. Wõeralt maalt: Saksamaalt: Rigi asjust. Gnesenist: Piiskopi assemik Brombergis.  Hispaniamaalt:  Wanna tuttaw tülli. - Kas kiwwiteed (Chausseed) on kassulikud woi mitte? Kiwwiteede teggemine seisab, otse sellesamma  eddenemise pulga peal, nago kõik muud asjad maailmas, ja ei mitte sepärrast, et nago õlleks se kellestki wälja mötteldud Lssiärralik töö, kellest kitust ehk aupalka tõdetakse, waid et neid wägga häddast tarwis. Se üllem ja pea assi on siin, sedda tähhelpanna, kas kiwwiteev  kassu woi kahjo saatwad. Wöttame nüüd üks 50 aastad taggasi, —se on siis wee! aeg, kus wannemad innimesed selgeste teadwad,  kuida luggu sel aeal tedega olnud, mis ka issi wägga selgeste mälletame, siis näeme kohhe, kui paljo sest sadik teede assi eddasi, läinud, sillad ollid kül kauniste parrandud, agga teed koggoni waesed; sellega saadi sel aeal labbi, neil ei olnud ka parremaid tarwis. Aeg ja tööd ollid wägga pissut wäärt, sepärrast  ka mitte sest holitud, et teekäimised rohkem aega wotsid. Möisadel olli rohkem seadusliku wori päewi, mis teo orjuse körwas tallo rahwa! tehha ollid, kui mõisa neid tarwitas,  omma ärramüdud wiljade weddamiseks ja tallorahwa ennesel ei olnud middagit kaubale  wia ja seaduslik killa hobbuse koorm olli paljast 20 puda, ja sured metsad murretsesid hea talw tee eest; et ka kewwade ja süggise köwwat maanteed õlleks tarwis olnud, sedda pudust ei tunnud kegi; iggaüks tallitas jubba ommad asjad hea teede aeal ärra, et sandi teede aeal wois waggusi koddo olla. Olli siiski wahhel haddast käimist, ühhel aeal, kus läbbisamine koggoniste waewaline olli, siis käidi ilma wedruta wankritega ja kus hobbu kohhuni ja rattas rummuni porri sisse läks, seal käidi jalla körwas. Lähme weel üks paar sadda aastat taggasi, siis ei olnud Liwimaal parrandud  teesid ja otse nisamma pissut sildasi ja olli kaubade weddamist, siis weeti neid suwwe aeal wet kaudo ja kus wee teesid ei olnud, seal ükspäinis talwel, kus wanna Jummal issi sillad  peale panni ja teed heaks teggi. Olli