dawtz Hqtch; siiski on Wenemaa sellega leppinud, et tä Mest maalt enam tagasi ei nõua, kui see jagu, mis Kiilia jõeni ulatab, nii et Suliinajõe suu Rumäänia  päralt jääb. Kreeka rahwalik walitsus oli kohe peale selle, kui tema asju kongressi peal õiendada lubati, omad sõariiStad seisma pannud, aga Türklane ei hoolinud sellest ühtegi, maid astus oma häwitamise töös edasi: üks koht töise järele sai maa tasa tehtud, mehed saiwad  maha löödud, ja lapsed ja naisterahwas wangi wiidud ehk ka ära tapetud. Nii on Türgi soldatid, peale selle, kui Kreeta sõamehed ära oliwad läinud, kaks küla, Ziwara ja Armeni, ära häwitanud, wilja põllu peal ära põletanud ja 20 Kristlaste naist ja last ära tapnud. Sarnatsed sõnumed tulewad ka Epiirusest ja TeSsaaliast, kus Türgi soldatid jälle palju Kristlaste werd ära on walanud. Kristlased on uueste svariistad  kätte wõtnud ja karta on, et üks üleüldine mässamine  uueste elusse saab tõusma. Rumääniamaalt Wlewad sõnumed, et seal 24. Juunil Belgradi linnas, Besaraabiamaa päälinnas, Wenelaste ja Rumäänialaste wahel weike nägelemine on olnud. Bukarestis hakkab jo suur kartmine wõimust  mõtma, sest mitmelt poolt on Rumäänia maale, nimelt ka Itaalia ja Prantsuse walitsuStest, nõuu antud, Besaraabia maa pärast Wenelasega, olgu mis hinna eest tahes, kokku leppida. Kui wäga Rumääma  hari ühe mahe kasunud oli, tunnistab see, et ta kongressile ühe märgukirja ette oli pannud, kus ta nõuab: 1) Praeguse riigi jagudest ei saa midagi muiale ära wõetud; 2) Wene sõawägedel ei ole mingisugust  õigust, Rumäänia piiridest läbi käia; 3) Rumääma  saab oma sada-aastase õiguse põhja peal jälle Donaui jõe-suu saared oma alla; 4) Rumäänia saab seda mööda, kuidas ta sõast osa wõttis, sõakahju tasumist;  5) Rumäänia wabadus Türklase alt kinnitatakse  tõeks. HiSpaaniamaal on praegu leinapäewad. Noor kuningana, kelle pulmad alles hilja aja eest tagasi oliwad, on 14./26. Juunil palawiku tõppe ärasurnud. Kurwastus ja osawõtmine on seda suurem, et see abielu ainult wastastikulisest armastusest wälja oli siginenud. Mis Türgimaa poliitikast ütelda tuleb, siis awaldab see ennast kõige selgemine selles, kuidas tema kongressi saadikud ennast Berliinis wälja näitawad. Iga kongressi otsusele toetawad nad nagu sikud jalad ette ja näitawad sarwi, ehk küll Allahile ja oma prohwetile  see eest tänu peaksiwad andma, et Eüroopa riikide südamed seiemaale nii pehmed ja armulised nende wasta on olnud. Räägitakse pealegi, et Fuad- Pashaa häbemata nõudmine, kellest Konstantinoopoli sõnumete all pitkemalt jutustame, mitte üksi tema tahtmine ei ole olnud, waid nagu proowiks pidanud saama, kuidas küll Wenelane Türklase käsku saaks kartma ja täitma. Aga kindral Todleben ei ole nalja mõistnud, ja sellest ehmatanud Sovset-Pashaa nii ära, et haigeks jäänud. Ka on Fuad-Pashaa selle kommando  pealt kohe lahti lastud ja töise kaugema koha peale seatud, ning Baker-Pashaa on tema asemele pandud. See lugu saab Türgi kindralite palawat werd natukene jahutama, kes jo nii tugewad arwawad olewat, et Venelastele käskusi wöiwad anda. Omalt maalt. Wiliandis. Missugust imelikuid mustaprilli kandjaid  kõik maailmas ei ole! Seal kirjutab meile üks pääkohtumees Suure-Jaani kihelkonnest (meie ei tea, kas fee seesama mees ei ole, kes nii wäga Saksakeeli armastab rääkida, et mehele, kes kohtu ees Eestikeele rääkimist nõudis, Z 5 hoopi laskis anda*), mis ka tema Aleksandri koolist arwab. Need mõtted on nii imelikud, et meie neist mõningad oma lugejate meele jahutuseks ülesse tahame panna. Kõige pealt kiidab auus pääkohtumees Aleksandri kooli selle poolest, et teda keisri Aleksandri I. mälestuseks tahetakse ehitada. Aga see olla ka ainus hea asi tema juures, kui mitte kirjasaatja nõuu wasta ei wõeta. Siis ütleb ta: „Need Aleksandri kooli sõbrad nimetawad ennast julgeSte  Eesti rahwa sõpradeks, kes teda hea järje peale kõikj pidi püüawad aidata ja see nimetatud kool aidata teda palju seks. Aga Jumal paraku, kõige nende hea ettewõtmiste ja nõuude juures, Eesti rahwast paran- Nagu meie pärast teada saime, on meie kirjasaatja Pääkohtuvtts  töeÄe seesama mees, kellest As so sees räägitakse. dada, ei ole neil mingisugust puha nõu. Et Eesti rahwas wüljastpidi ihuliku seisuse poolest kõrgema järje peale, see on targemaks ja rikkamaks saaks saama, küllap selle poolest Aleksandri kooli sõpradel süda armastusest  Eesti rahwa wasta täis, nõnda et suu sest üle jookseb; aga et Eesti rahwas õige Jumala tundmisele,  Jumala kartliku elu ja Jumala armastusele, mis see kõige tarkuse ja heapõlwe hakatus on, saaks äratatud ja awitatud, sellest ei ole sõnakestki nende nõuu juure kuulda olnud. Sellepärast peab juba üks tõsine ristiinimene nende nõuust eemale hoidma." Need sõnad seifawad tõeste, nagu neid siia ülesse oleme pannud, ilma kõige wähema muutmiseta kirja sees. Aga kõige paremad suutäied tulewad weel taga järele. Kirjasaatja ütleb edasi: „Kole on kuulda, kui peaks tõsi olema, et nende nõu olla, kui ükskord kooli jalale saamad, siis mitte Sakslasi, maid üsna õpetatuid  eht Eesti mehi selle kooli peale kooli õpetajateks kutsuda. Noh, kui lugu sedawiisi on, siis tuleb jo õigusega karta, et see koot niisuguses ilmalikus maimus  mehi saaks sigitama, nagu Sakala wäljaandja on." Ja mikspärast on auusa pääkohtumehe süda nii wäga Sakala wäljaandja peale täis? Tema kirjutab  seletuseks: „ Sakala wäljaandja ütleb: see on kuri asi ja kuri õpetus, kui Eesti noorepõlwe rahwale soowitakse, et peawad kiikede juurest eemale hoidma ja ilmaliku lauluseltside eest põgenema. Ehk nõnda, kuida ta töises ütleb: inimesel olla enese sees see mägi, et omast mäest jõuab head teha. Aga mina ütlen: pühad salmid saagu Eesti lastele ainult kõige suurema hoolega pähä, suhu ja südamesse istutatud. Sest pühad salmid on lastele kui peastjad inglid, kes mitmed  patu meelewalla alt ja patu himutule seest kui Soodoma inglid Lotti wälja wiiwad." Aga wiimaks  tuleb meie hea sõbra hea nõu ja see on nõnda: „ Aleksandri kooli asutus saagu selle tellimise all ette wõetud: Kooli õpetajateks kutsuge üsna selged Sakslased  Saksamaalt, niisugused, kes on wendade koguduste  Diakonid, et Eestlastele himu ja lust saaks, iga tee aru peale palmemajad ehitada. Palwemajad ja Herrnhutri üksipäinis parandawad Eesti rahwast, ei muu asi ükski. Kui niisugused kooli õpetajad saaksiwad  kutsutud, kuida olen nimetanud, siis saaks nende läbi Eesti rahwas puhastatud ;a sõelutud. Ja mis weel enam soowida oleks, on see, et Jumala maim aeg ajalt niisugust hingesi enam ärataks, kes sell kombel  Aleksandri, kooli armastajad on." Wiimaks näitab kirjasaatja, kuidas rahwast ka weel elawa ristiusule,  kes pääasi on, wõib saata, see on, kui teda keelatakse,  priitahtlikult ümberkäima ja seltsidesse minema, kus lusti peetakse, ning „sugu ka kaseurwa plaastrit pruukima, kui see aga maga meelega sünnib." Kirjasaatja lõpetab nende sõnadega: „Ja mis mul wiga kirjutada on. Ma tean, ega Sakala wäljaandjal  seda waimu elamust ei ole, et seda tohib awaldada,  sest et ta tõe waimu wasta ommeti mitte waielda ei mõista; sest see tõe waim, kelle sees ma kõik need sõnad olen kirjutanud, saab Sakala kätt nõnda wõimatumaks  tegema, et tal selle wasta kirjutades mitte sulge ei ole, ja mulle saab see rõõmuks olema, et mina wäärt olen, wägewate ja ilmatarkade suud kinni sulguma." Seal on nüüd see kena pääkohtumehe kiri! Julgust on meil küll olnud, teda trükkida, aga tema „wasta kirjutada" meil tõeste lusti ei ole, sest et ta jo niigi liig naljakas on. Ka ei soowi meie seda mitte nende auusa WevnMe koguduste liigete pärast teha, kellel Aleksandri kooli kohta oopis töised mõtted on, kui meie paäkohtumehel. Pealegi peame tunnistama, et Aleksandri kooli kõige esimeste asutajate  seas mitu Wennaste koguduse liiget on, kes seda asja tänase päewani suure osawusega edendanud. Igas seltsis ja parteis on mehi, kellel mõtted nagu puder ja kapsad segamine läbi pää käiwad. Nende üksiku meeste pärast ei woi ilmaski terwet seltsi hukka mõista. Aga imeks tuleb panna, mis see waene Aleksandri kool kõik ära peab kannatama! Nüüd on aga weel tarwis, et ka weel üks tropp Juudi saadikuid tuleb, ja kui wäljawalitsetud rahwas päriwad, et Aleksandri koolimaja Eesti rahwa auuks nende wana riiete seisukohaks  ja aidaks ära antakse, künni nad oma Jeruusalema  riigi jälle kätte saawad ja siis seal kõige pealt Eesti rahwa auu kuulutawad. Jah, üksi Juudid ja Mustlased ei ole weel meie Aleksandri kooli kallal kerjamas käinud! " Mõne waast o ajalehes  ühest Helme kihelkonna sealne kooknvalitsus ilma kohtu otsuseta lahi: oli lasknud. Seda kirja oli Tartu Saksakeele ajaleht „N. Dpt. Ztg." ümber pannud ja nüüd on sellesama ajalehes järgmine wastus ära trükitud: „N. Dpt. Ztg." .V 117 sees 20. Maist s. a. on üks kiri Helme kihelkonnast Eesti ajalehe „Sakalast" ära trükitud, selle teadusega, et noor Kärstna koolmeister M. W., kes 6 aastat rahwa  harimise kaswatamiseks edendawalt tööd on teinud, mitmesuguste tühja asjade pärast kooliwalitsuse nõudmise  peale ennast ametist lahti olla palunud, ja ehk teda küll uue walitsemise juures healte paljusega uueste olla walitsetud, kooliwalitsus teda siiski mitte ei ole ametisse kinnitanud. „N. Dpt. Ztg." soowib ühtlasi  et selle asja üle teadawalt poolt seletust antakse ja awalikult ülestunnistatakse, kas ja kui palju neist kaebdustest tõe sündmuse peal põhjendawad. Nüüd siin Helme kooliwalitsuse nimel kinnitades, et asja olekut eesseiswas juhtumises täitsa waleste ette on maalitud, pean ma seletuseks ütlema, et Helme kooliwalitsus  kui kohus mitte seda ei wõi täita, oma ametliku  otsuste kohta ennast seitungite waidlemiste sisse anda: tema järele waatamiseks on ülem kohus ja on temal üksi sellele aru anda. F. von Stryk, Helme kiriku wöörmünder." Seie lisame omaltpoolt juure: Nii kaua, kui mitte selgeste ei ole näidatud, missuguses  tükis meie kirjasaatja walet on rääkinud, nii kaua peame tema ütelusi õigeks pidama ja walet wleb muialt otsida. WLliaudi maakonnast. Puijatus on 7. Juunil  pitkne 4 weist maha löönud, kellest 2 tükki jälle elusse tuliwad, aga 2 surnuks jäiwad. Karjane, kes just nende mahalöödud weiste wahel seisis, on terweks jäänud Tallinnamaalt. „ Riigiwalitsuse Teadustaja" meestest, kes wäeteenistuses, sõas langenud: Jakob Tambur ja Johan Janson, mõlemad hospitalides ära surnud. Malgast. Walga linna kihelkonna koolmeist oli nädal enne Jaanipäewa uue kaswandikute  katsumine ja wasta wõtmine. Aga seekord pidi suur hulk noori mehi, kes ennast wäga tugewaste ette oliwad walmistanud, koju tagasi minema, sest et kooli walitsuse poolest nädal warem otsuseks oli tehtud,  ühtegi kaswandiku wasta wõtta, kes peale 18 aastat wanad saaksiwad olema. Nii oli siis suur hulk noori mehi ennast ilmaaegu ette walmistanud ja oliwad kauge tee ilma asjata ära käinud. Oleks küll sünnis olnud, kui seesugust uut seadust awalikult ette oleks kuulutatud. Riiast. Liiwimaa mõisnikute konwent on 12. Juunil Riias kokku astunud, tessätini maksu pärast nõuu pidama, ja on töisel päewal, 13. Juunil, jälle koost ära läinud. Riia ligidal on 14. Juunil õhtu kella kümne ajal nii suur mardikate parw otsekohe Lõuna poolt Põhja poole lendanud, et nende mardikate lennu kohin nagu suur maru kuulda olnud ja pool tundi aega ära kulunud, enne kui parw mööda saanud. See mardikate parw on umbes 25 sammu lai olnud. Riiast tulewad sõnumed, et Jakobstati linn Kuura maal suuremaks jauks ära on põlenud. Üleüldse langenud 300 maja tule kätte, mis jagu termest linnast on. võiste Hoonete seas on rentei maja ja Wene kirik ära põlenud. . Soomemaalt. Soomemaal oli praegu suur koolmelstmte konwerents Uwesküläs, kellest 161 koolmeistrit osa wõtsiwad. Ka mitmed naisterahwa kooliõpetajad oliwad sest nõuupidamisest osa wõtmas. Tähtjam asi, kelle üle nõuu peeti, oli olek kooli walitsejate  ja koolmeistrite wahel. Igalt poolt tunnistädi  tähtjaks, et koolide ülewaatamine osaw peab olema ja meeste käes seisma, kes tundjad mehed kooliõpetamises  on. Esimese Juunikuu nädala sees on mõnes kohas Soomemaal külma ja lumesadu olnud. St. Peeterburgi linna kiri. Ntitte ühte ajalehte wist kl leita, kus alati sõnumeid  päälinnast sees p'oleks. Aga nii palju kui temast ka kirjutatakse, ei saa siiski mõni sõna rohkem mitte just suurt liiga tegema. Ka „Sakala" lugejatel  on teada, et Soome gardibataljon sõaplatsilt tagasi tulles Peeterburgist läbi läks ja et siitsed Soomlased teda suure rõõmuga ja waimustusega wasta wõtsiwad. Nii lühidelt ja nagu hoolimata ei tohi meie, minu arwates, mitte oma sugulaste rõõmust mööda minna, mis tõeste suur oli ja mida nemad meel hiljuti uueste jälle ühe kaunis rohke rahaande läbi nende kadunud sõameeste leskede heaks awaldasiwad Jo wara hommiku, enne kui Warshawi raudtee' rongid Peeterburgi jõudsiwad, kogus suur hulk Soom last neile' wasta, kusalt odetuid külalisi otsekohe kasarmu  wiidi ja püälaest jalatallani uute riietega ümberkaeti,  mis Helsingist saadetud oliwad. Wanad saiwad  ärapõletatud, et palawiku haigus mitte nende läbi Soomemaale ei saaks toodud. Peale selle mar-