päewal jubba ni paljo rohto olli, et karri ellajad  löunele aeti; sedda woib kül umbes 52 aastat aega olla, sest aasta nummert ei mäl- Leta meie ennam; kirjutuse sulg ja tindi pot ollid meil siis tundmata asjad! kirjutasin kül sel korral sõrmega körwa tahha, agga kahjo, ollen selle pikka aea igga hommikuse silma pessemise läbbi sedda sealt mahha kustutanud ja nüüd ei olle kussagilt wötta; küllad olli wist I82V(?) Moskwast. Kahjust, mis hundid teinud. Olonetsa kubbermangus, Wüshegorski  makonnas, olla manna kriimsilm messikäppa  abbiga aastal 1870 ja möda läinud aasta suwwel 1080 suurt- ja weikest ellajast ärramurdnud. Tallorahwas olla maakonna wannemaid pallunud üht jahhi seltsi kokko kutsuda ning nende murdajate peale jahti tehha ja selle heaks, kes üht mahhalasseb, üht au palka kinnitada; nende palme ei olle agga mitte wasto wöetud, maid ööldud sedda koggoniste  wöimata ollewad täita; agga mis teinud  nüüd tallopoead? kinnitanud issi aupalgaks  sellele 10 rubla, kes ühhe hundi mahha lasseb ja sedda rahha pannewad nad issi kokko.  Tahtwad ommetige nähha sada, kas samad  neist murdajatest lahti woi mitte. Sellesamma  aea sees, kui nad maakonna mannematega  asjo läbbi räkinud, olla hundid nelja walla kohta jälle 34 hsbbust, 29 lehma ja 173 lammast ärramurdnud. Kas ei pea seal karjapiddajate süddamed merd wallutama?! Wilnast. Mõrtsuka tööst. Wilna seitung könneleb: ..Möda läinud päiwil on üks wägga hirmus pahha assi awwalikuks sanud. Wilna Roma katoligi usso seminari rektor Eduard Tubalski, olli 26. Aprillil konsistoriumis  olnud ja sealt kojo läinud, agga pärrast  kellegist ennam nähtud. 27. Aprillil kaddunud  ka temma tener nimmega L. sealt ärra.  Mönni päew hiljem hakkas se mõtte ellawaks  minnema, et se suur mees wist ommast teenrist tappetud. 36. Aprillil wöetud tener L. Mariampoli makonnas kinni ja olla ka kohhe süddame pealt üllestunnistanud, et ta omma herra ärratapnud. Jmmelik mees! Ta wötnud herra pea ja ühhe jalla ennesega kasa, ei tea, mis ta nendega tahtnud tehha; ei olleagga  mitte tunnistanud, mikspärrast ta neid liggi weddanud. 5. Mail leitud surno kehha Wilija  jõest, wersta Wilnast emal. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Waimoli? kirri. Hiljoti  olnud Preisima kindralsupertendid Berlinis  koos ja olla sealt kõige Preisima Ewangeliumi  kogguduse öppetajatele üht waimoliko ehk karjatse-kirja kirjutanud, kus sees nad wägga sure kurwastusega selle ülle kaebawad,  et waimolik ello, issiärranis wimasest söast ja nende surest wöidudest sadik, mitte suggugi ei olle kaswanud: „se ellaw Jummala sönna järrel jküssimine on jälle koggoniste wakka janud; umbusk ja uskmata meel laotab ennast laiemale; Ewangeliumi usso-öppetuse tõelik pöhhi ja kindlus ei olle ennam kindel ja kirriko põlgamine lähhäb üsna awwalikuks. Kirriko teenrite keskes ei olle ühhesuggust kokko lepliko waimo ja surem ossa ksggoduse liikmed on otse kui wöerutud lapsed, ommast kirrikust wöeraks ja selle wasto külmaks janud. Kõik nende kirriklik ollemine olla, kui minnas püs, mis karta on, et lahti paugutab; paljo kartwad ka seal, omma kirrikliko asja raisko minnewad ja siis on assi hukkas; paljo on selle polest sures kartuses, egga tea, mis tullew  aeg saab toma. Kõik nende endine kirriklik  wäggi on kui alwatud, ja se kõik ühhel aeal, kus igga! pool ja igga rahwa seas Ewangeliumi ussu kirrik ja nimmelt ka seal, kus ta tännini ennam kammitses, kui lahti olli, römulikult eddasi nihkub. Ühtlase trööstitakse  ka jälle neid, kes selle polest kartlikud, kui ööldakse: ..Ehk tal kül paljo tüllitawaid ja takkistawaid asjo ees, siiski tänno Jummala  le, ei lähhä assi taggaspiddi maid Jummala riik nihkub ikka aegamöda eddasi. Ja ni ühhendud,  kui meie praego siin koos olleme, tõotame  ka ommas au ammetis issama kirrikule truiks jäda ja Issanda mina mäel ja temma rikis hõlega tööd tehha, egga ialgi ei kartuse, egga mu wea pärrast tõest ärralahkuda, maid ikka otse ettesäetud märgi pole ruttata, kus meie Issanda ommad ta armo heält kuulmad ja temma armo maitswad. 185