ollema, et kui wanna taewa tädike meid tulleb  karristama, teame, mil kombel temma hobid  wägga liig wallusad ei sa ollema» Heitke ka ühte seltsi, assutage ommale üks kassa, kuhhu aastas üht weiket summat ellaja pealt sisse maksate; tulleb siis wast õnnetus, noh, siis on se kerge, sest kassast wäljatassuda, kui kellegi karri öndab; peab ta agga sedda kahjo üksi kandma, siis on se raske, ja kui ta. teab, et se ellajas tassutakse, mis többe parrast mahha lodud, siis ei ota ta ialgi mitte, egga wata mis ta ellajast saab, kas jääb, woi lähhäb  eddasi. Loeme praego Lin?ima kubbermango seitungi 124 numrist üht kutsumist, kus mamehhi kutsutakse,  omma ellajaid katko többe wasto, kahjo tassumise kassase ülles andma ja issi seltsi liikmeks heitma. Kulutus on nenda: „Köik maperremehhed, kes omma ellajaid katko többe wästo, kahjo tassumise kassasse tahtwad  üllesanda, kästakse seläbbi ommad nimmed  Ria linnas herrade ulitsas (Herrenstrasse) maeq 12. R. John Hasse rbergi herra jures ülles anda ja ka sedda, kui paljo kellegi!  ellajaid on ja mis nemmad wäärt. Kõige seltsi liikmete, kes ennast selle seltsi liikmeks  tellinud, essimeses koos ollemises, sawad selle assutawa seltsi pöhjuskirjad, igga ühhe heaks arwamiseks, ja wastowötmiseks etteloetud."  Nüüd jäeb assi igga ühhe omma wallitseda ja tehha, mis arwab kassulikuma ollewad, kas seltsi liikmeks heita woi mitte? Ommalt maalt. Pernust. ÜUekohhus ei seisa kottis, on jo üks wanna tuttaw sönna, mis iggaüht peaks üllekohto tegguds eest hoidma; agga parrako tahtwad weel ka meie päiwil kül wannad ja nored sedda wanna sönna ärrasallata,  egga temma manitsust kuulda wötta, ehk kül jubba paljo seläbbi ahhelasse langenud  ja õnnetumaks innimeseks sanud, ei holi ei Zummala egga Keisre Herra kässust ja keeldusest. Eks ta olle siin kohhe käppuga katsuda! Oktobri ku wimaste päiwe sees töid merrewahhed ühhe weikese laewa meie sure silla are, mis keeldud kaupa olli tonud. Kih- ns saarlased ollid ommale laewa murretsenud, kellega üht ja teist kaupa siin Läne merres ühhest saddämast teise ollid weddanüd. Korraga  tulnud meestel tzimmo ka kord Hootsi- woi Soomemale minna ja sealt kaupa Wennemale tua; agga atwanud sedda asjata kullu ollewad, kaupa tolli maeasse ülles anda ja selle eest seaduse järrele tolli maksa, waid lootsid sedda nenda küllameeste wahhel ärratoemetada. Ja mis nad ollid sealt tonud? Sola ja rauda, kas muud kaupa weel, sedda meie ei tea. Agga merre wahhed olla sest pissut haiso ninnasse sanud ja sepärrast warritsesid parrast aega, neid kätte sada. Mehhed olnud laewaga Perno lahhes. Ühhel ösel söudnud merrewahhed  omma pealikuga ülles merre peale ja tulnud parrajate laewa peale, kui laewa Mehhed magganud. Mehhed wöetud wangi ja todi teisel hommikul laewa ja kaubaga sure silla are, kust mehhed torni widi ja laew kaubaga  jäi tolli wallitsuse wahhe alla. Ja mis saab nüüd meestest, mis laenlast ja kaubast? Mis meestest saab, ei woi meie praego weel öölda, sest nad on kohto al, mönned arwawad, et neid wangi töösse sadetakse; agga laew ja kaup müakse ärra, se on jubba wanna tuttaw assi, sest kust tulleb siis trahwi rahha wälja ja ei te se sedda wälja, siis müakse ka meeste koddune warra ärra; krono trahw peab taieste maksetud sama. Seal on nüüd se kasso, mis üllekohtust ja seaduse ülleastmisest tulnud! Liwimaalt. Kuida ilmad ja wilja saak se aasta Liwimaal olnud, sest könneleb Ria seitung «Linna ja Marahwale", nenda: Talliwilja seisus olli leikuse aeal wägga kenna ja igga maperremees römustas selle ülle; tänno Zummalale hea õitsemise aea eest; selle wasto olli agga sui-willi ja issiärranis, mis hilja mahhatehtud, häddast keskmine. Hakkatuseö teggid kanged tormid ja külm wihm ja pärrast  jälle pikkaldane põud sellele suurt kahjo, jäi lühhikeseks kõrre ja penikeseks terra polest, muist teggi ka põud enne aega walmis. Sedda  hädda tundsid ennamiste Peipsi järwe äärne rahwas ja ka mönned kihhelkonnad Pernomaal.  Rukki leikuse aeal ollid ilmad issiärranis  selle tööle ja wilja leikusele wägga omma- 363