uddu ärrakaddunud ja Austrialäne ärratunnud, et wihha ja waen kautab, agga armastus kossutab. Prantslaste wihha-waen Preislase ja kõige Saksama wasto ööldakse hirmus, täitmata ja ilmleppimata ollewad. Agga ommetige lobame,  et ka Prantslased., kui nad issiennestele,  kui melest nõdrad, mitte otsa ei te, samad  omma üllekohhut ärratundma ja Saksamaaga  leppitust ja sõbrust teggema, ja kui se ka kümne woi kahheteistkümne aasta parrast kabbelite ehhituste läbbi Prantsuse söaplatside peale ja nende sisseönmstämiste läbbi peaks sündima. Solwerino surno kabbelid peawad neile nago märgiks ja öppetuseks ollema. Õlleks Napoleon nende lude ülle lendawat rahho ingelt wöinud nahha; olleksid need Prantslased, kes seks pidduks ka seal ollid, sest omma rahwale õige wäggewaste könnelenud ja laiale laotanud,  siis ei õlleks se wöimalik olnud, meie aeal üht sesuggust häbbemata södda kulutada, sest et se, se kõige surem üllekohhus olli. Nüüd agga, kus luggemata tuhhanded saksa- ja prantsuse soa-mehhed ühhe teise korwas rahholist  maggawad ja iggawest üllestöusmist otawad! peaks ka nende ludest üks surno kabbel,  kui iggawene rahho tempel üllestöusma ja rahwast, mis lahkunud, teine teisega ühhendama.  Siis ei olle nad ilma asjata langenud,  waid iggaweseks elluks üllestöusnud. Ommalt maalt. Pernomaalt. Höbbe-pulm ad. Pühhapäewal  3. Oktobril, on Surjo metsa issand Mihkelson omma armsa abbikasaga omma hobbe - pulmi pühhitsenud ja Zummalale selle sure armo eest, et ta neid 25 aastat omma armo kätte peal kandnud, kitust ja tänno andnud.  Kas neil sel römo ja tänno päewal ka muud issiarraliko römo tehtud, neid sönnumid  ei õlle meie sanud ja mis meil ei olle, sest ei woi meie ka teistele könneleda. WS Wastseli Liphart rromaalt. El laj ate katkust, nna mõisa pärriö herra Landrath von olla Peterburgis 40 Ukraini härga ostnud ja neid koeo aeada lasknud. Tee peal olla jubba kaks ärra karwanud ja teised tulnud  kül koeo, agga olla leitud, et nad többised;  sepärrast lasknud Landradi herra ellajate tohterdami.se prohwessori, Staatsrath Jessenit Tartust senna tulla, ja peale selle, kui temma makonna tohtre Trojanowski abbiga neid ellajaid  läbbi wadanud, on Wörro sillakohhus käsko andnud, kõik sedda karja ehk kül kõik wxel haiged ei olnud, mahha lüa ja mahha matta. Et kohhus nenda tehha lasknud, olla . kõikide melepärrast olnud. Tallinnast. Wanna pruuk. Aubba se olla Tallinna rahwa wannematel mannast aeast prügiks janud, Mihkle paewal, selle mällestuseks,  et just sel paewal, aastal lõuna kello Z 2, Tallinna lin Rootsi kunninga käest Wenne Keisre kätte läinud, manna inwalide  soldatitel üks lõuna söma-aeg antakse. Se manna pruuk ei olle ka se aasta tähhelpannemata  möda minna lastud, maid Kanuti gilde saalis olnud lõuna söma-aeg walmistud ja mannad krono teenrid seal priskeste üllal petud. ' — Rahwa üllelugg emisest. Wist on se jubba iggamehhel tuttaw et Tallinna statisti  komite nõuks wötnud 16. Nowembril, se aasta, Eestimaal üht rahwa ülleluggemist ette wötta ja nimmelt Tallinnas, Hapsalus ja Paides Rakwerres ja Baltiskis olla se jubba mödaläinuv aastal sündinud ning neljas makonnas ja iggas makonnas ühhes kihhelkondas, se on: Harjomaal Kusalo kihhelkonnas,  Wirromaal Simona kihhelkonnas, Järwamaal Peetri kihhelkonnas ja Länemaal Pühhalepa kihhelkonnas. Se rahwa ülleluggemine  panneb wahhest mõnda wallet woi kaksipiddist  asja mõtlema ja mönni hakkab ehk wahhest tühja kartma ja mõtleb: mul on ni ja ni mitio poega, tullewad need kõik pearahha  alla, siis on warsi maks ni ja ni paljo surem; kust peab se rahha wälja tullema? Kule wanna söbber, mis ma sulle sõbralikult tahhan õöldä: se kirjutus ei olle mitte sesuggune,  nago keiser Augustus Ktistuse sündimise  aeal olli ette wötnud; temma laskis sedda selle parrast tehha, et nähha, kui paljo ta rahha saab, kui igga üks temmale aastas ni 341