HoNandiMÄatt- Häda d e st. Kõik Hollandimaa ohkab ja oigab suure hädade al, mis loomulik olemine nende kaela toonud, ja nimelt on häda põhja Brabantis kõige suurem  ; sääl on ka nälja häda, mee häda körwa tulnud. Külade kaupa on inimesed kartuse pärast, et wesi neile ei saaks waswa teha, kõige oma wara ja elajatega ärapõgenenud, ja ootama  d nüüd pitki silmi abi järele. Unikus koos ühe kitsa ruumi sees, ehk mõne kõrgemas  seisma majades, kuhu keegi saanud, puudub  neil nii hästi inimeste, kui elajate toidus. „Leiba, leiba, et paljast elu surma käest peästa!" on igalt poolt nende häda kisendamine kuulda, mis igaühele korwo kõlab. Ratsa saadikud tulewad igapääw ja paluwad ruttulikult abi, wsesid ilma peawarjuta ja nälja surma kätte langenud inimest, nende hädast ja waewast päästa. Hollandi rahwa alaline armastus waeste wasto, annab kül kamaluga, aga ometige  ei suuda seda kõik kustutada, sest et häda wäga suur on. Iga linna on abitajad komiteed  asunud ja seitungid hüawad kõiki kuuljaid  ja nägijaid appi, oma annetega nende häda mahendama, aga tahtjaid on liig palju. Tuhanded on aga palja eluga ennast mee surmast  ärapäästnud! Mõnesugused sõnumed. Mina olen kurat. Üks wäljamaa seitung  kõneleb: Lõuna peolisest Soomemaalt kirjutakse, et üks paar lapsi, üks 12 aastane pois ja 10 aastane tüttarlaps uksi kodu olnud,  kelle maaemad ühe pidu peale olla läinud.  Kui nad õhtu nenda toas mänginud, olla korraga uks lahti läinud ja üks karune sarwiline neljajalgne tulnud sisse. ..Mina olen kurat" olla ta kohkund laste wasto öölnud  „ja tahan teid põrgu wia, ometige, kui teie mulle näitate, kus teie pattune isa oma raha hoiab, siis tahan teile armo anda." Peale selle, kui wärisewad lapsed ühe kasti peale olla näidanud, on kurat püsti tõusnud, teinud ruttust kasti lahti, tootnud raha mis säält leidnud ja toppinud tasku ja kui selle tööga malmis olnud, olla ta jälle nelja töllakil  toast wälja läinud. Nüüd on pois südame rindo wötnud ja öölnud: »See si wöi õige kurat olla, sest ega kuratil raha puudust põlle, ta woib jo mi paljo raha teha, km tal tarwis,  mina tahan isa püssi tema peale katsuda." Ruttust tõmmanud ta isa laetud püssi warna otsast, jooksnud uksest wälja kurati järele ja kui õige ligi olla saanud, lasknud ta tema peale. Suure kisendaMisega olla kurat maha kukkunud ja oma were sees rübelenud. Selle kära peale on naabri rahwas kokku jooksnud ja olla leidnud, et see nende kõige lähem nabur olnud, kes selgeste teadnud, et lapsed üksi kodu sel kombe! siis riisuma aga sääl juures oma otsa leiduud. Kurat maha lastud! Kiriku-sõnumed. Perno Niisabethi-kirik. Ristitud: Carl Aleksander Lagus. Johann Keller. Martha Elisabeth Karro. Marie Annette Rints. Maria Luberg. Adele Ernestine Treier. - Johann Eduard Inter.  Marie.  * Surnud: Jaan Sits, 60 aastat wana. Jaan Tönnisson, 55 aastat wana. Annus Luigenberg, 6l aastat wana. Ma ha kuulutud: Carl Friedrich Wilhelm Märsch ja Wilhslmine Helene Tönnisson. Kauba hinnad. Pernus 8. Aprilil. v-linno, perkpund ............. 52 rubla. Hoows-V-linno, perkpund 57 „ ' Linnaseemned, kui puhtad .......... 10 „ Nissud, tsetwert 8 Rukkid, kui head 7 „ Odrad, kui nendasamma .6 2/I—7 „ Kaerad „ Hea wöi maksab teisik 4 „ Kartuhwlid üks wak. 70 kopp. Punnane sool puud ... 70 „ Walge sool puud 65 „ Heringad makswad püt 15 rubla. Wäiksed heringad „ Räimed makswad 12 „ Kiwwi söed püt 160 kopp. Raua teisik maksab 110 „ Tubbaka teisik maksab 220 —240 „ Muidogi teada, on need hinnad keige parrema ka übade eest. 118 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsoun. Sensuri poolest lubatud. Mgas, 39. Märtsil 1876.