mõistetud' mangi töösse, miA aggaAKeisre Herra armust seks ümbermuutnud, st Sibenmale  - sekka sadetakse, kuhhu endid wöiwad assutada. . - / Kahh o teggemissst könnslsb üks Peterburgi seitung kaunis awwalikult ja nimmetab  seal kahhest rahhust, kellest praego jut olla ja se on söariistade rahhust ja ülleüldsest rahhust, agga neid ei pea woima teine teisega seggada, waid iggaüks isstärranis läbbi rägitud  sama; sest et iggaühhel omma tähhendus. Söa riistade rahho wöiwad saksa wäggede üllemad praeguse Prantsuse hädda wallitsusega tehha; agga ülleüldne rahho peab ühhe kindla rigiwallitsusega tehtud sama; muido ei olla ta jädaw egga kindel. -- Luggemise tundm isest. Wenne seitung ..Golos" könneleb ommas tännases numris Kasakate luggemise tundmisest. 7279 Kasakast olla 1869 aastal wäetenistuse wastowöetud  ja neist on 1842 meest luggeda mõistnud. Koli laste arrs olnud möda läinud  aastal Mai kuul 4629, ja neist on 925 last luDeda mõistnud. -—Õppetaja ammeti peale seädimisest  ksnneleb Peterburgi ewangeliumi pühhapäwa  seitung, et tännine Samara makonna õppetaja Eduard JoHansen 23. Augusti! Tallinnasse kutsutud õppetaja Woldemgr Grohmanni assemele, Tweri linna koggodnse  öppetajaks seatud. Räsanist. Suurwürsti reisist. Keiserlik  kõrgus Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh meie Keisre Herra wend, on, kuida ..Wallitsuse teadaandja" könneleb, 2. Oktobril, öhto kello üksteistkümmend kalli terwisega Koslowi  - Räsani raudteed kaudo senna tulnud. Raudtee howis ollid, linna ja söswäggede üllemad  temmale wasto, tedda terretamas ja auustusega wastowötmas. Sealt olla Suurwürst  kubbermango wallitseja saatmise al, temma  wasto walmistud kortrisse, Weodor Büminjini  maeasse sõitnud. Teisel päwal on Keiserlik Kõrgus seal õllemaid söa wäggesid läbbi wadanud ja kõik wägga hästi korras leidnud, on ta sealatse kubberneri wasto omma.rshhul  ollemist öördanud ja kello st, enne lõunat, Me Moflwa taggasi sõitnud. StMHirsNfi» Lätlaste õnnetumast sllust kirjutakse sealt Rigi tesdaandja läbbi: Kurama Lätlaste ello, kes Simbirski kubbexmangowäljarändasid  ja Bolshoi-Beresko mõisa ma peale assunud, on wägga waene ja kurb» Kõik nende õnnetus tulleb paptis.tidest ja mõisa  wallitsejast. Neid sunnitakse wäggise paptisti  usko heitma ja kes sedda ei tahha tehha, neid peksetakse witsadega ja pannakse torni, (?) nende warra risutakse puhtaks käest ärra, egga täideta mitte üht punkti sest kontraktist, mis nendega Mitawi linnas tehtud. Tall. seit. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Söariistade rahhust. Sest on nüüd iggal pool jutto, mis agga tünnini  ei kellegi alluse egga põhja peal ei olle seisnud, waid üks sanud teise käest ja lasknud  eddasi jooksta; agga nüüd wimasel aeal olla sedda jutto ka nende meeste suust kuulda olnud, kellel politika asjadega teggemist, mis läbbi sus jut ka paljo kindlama põhja peal seisab. Sedda könnelewad wäljama seitungid jubba üsna awwalikult, et Inglane ommast kohhast többise Prantslasele nõu andnud, ennesele rohto murretseda, et termist jälle kätte saab ja temma ei teada tale muud rohho tähte kirjutada, kui: ..söariistade rahho" saab sedda ärraprukinud, siis weel nattuke kangemat rohto ja se on : ..ülleüldest rahho." Selle asja polest  olla ta ka teiste Eüropa sure rikide wallitsuste  käest nõu küssinud, ja kõik olla temmaga  ühhes meles; sepärrast tunneb ta sedda wägga tarwilise ollewad, et Prantsuse rigi hädda wallitsus, kelle käes täieliko melewalda ei olle, omma waenlasega leppida, rahwa wannemad  ja eestseisjad nöupiddamisele kokko kutsuda  ja nendega selle ülle nõu piddada. Inglane,  ehk ta muido kül Prantslasele head nõu annab ja temma söbber on, hoiab ta ennast köwwaste emal, egga segga ei milgi kombel ennast nende tülli sekka: tahtwad temma poolt antud head nõu wasto wötta, siis tehko, mis ta sowib, kui mitte, siis katsugo omma head, mis ommast jonnist sawad. Inglane tunneb nende nödrust, sepärrast ütleb ta ka, et igga sam söa teed eddasi minna, neile sureks kah- 349