tooma. Talusugu, kellele üleskirjutuse tähte ei anta, peawad oma passi ehk muud tunniskirja  , mis tal wallawalitsuse poolest antud, ettenäitama. 2) Selle siin ülemal nimetatud põhja paale antud passide paale saab nimelt tahentatud, mil aastal tema teenistusse peab astuma. Tartust. Õnnetusest. Talinna seitung  juttustab ühest önnetnsest, mis Tartu sillakohtu jauskonnas, Kurrista ja Möisama jaamade wahel, Saareni mõisa jaust karjamõisa  Painkülla juures, ühe jõe silla pääl sündinud ja mis Tartu seitungi sees nenda seisnud: ..Aprilil kuu 27. pääwa õhtul, on Kurrista poolt tulles, üks nelja hobuse tõld tulnud ja nii kui hobused nimetatud silla paale astunud, on sild alt ära waonud, ja hobused  kõige tõllaga üle pea ja kaela jõkke kukkunud  siin ei woi meie tähendamata jätta, et see sild ühe weske paiso paalt üle käinud ja õnnetus oleks weel paljo suurem woinud  olla, kui mitte ka ön sääl juures ei oleks olnud. Tõlla sees istunud kindral von Helmersen  oma proua ja proua õega ja oleksid paiso silmast kange wee ooga alla läinud ja ärauppunud; aga õnneks on üks palk silla lagunemise juures ette kukkunud, ja seeläbi on nemad uppumise surmast päästetud saanud;  aga hobused need läinud alla, neid pole keegi awitada saanud." Esmalt on seda süüd, et ühe suure ja awaliku postmaantee pääl, nii waene sild on, Tartu sillakohto kaela lükkatud, et tema parem selle üle pole walwanud, et senna uus sild oleks tehtud, aga kuida pärast kuuleme, on süü walla- ja möisawalitsuse kaela langenud, kelle maa pääl sild olnud. Wana tuttaw asi on jo, et hooletus iial hääd wilja ei kanna, waid ikka hilja ehk wara õnnetust enese järel kisub. Eestimaalt. Kiriko lõhkumisest. Seitungid on meie aea! wäga usinad pahast asjust kõnelemas, ning toowad wäga pisut häid asjo, ehk rõõmsaid sõnumid, ja see tunnistab,  et rahwa elu tõeste raiskus ja ülekätte  läinud on; kellegi manitsus ja öppetus ei taha mööduda ega neid õige teele saata; näitab nenda, nago oleks saadana kätte wöi- mus ja meelewald antud. Talinna seitung kõneleb, et Harjo Jaani kirik 27/28. Aprili öösel ärarisutud ja arwawad wargaid jumalateenistuse  ajal kirikusse tulnud ning saal ennast warjule peitnud olewad, et kirikomehe silme ei ole puutunud, kui uksi kinni pannud, ja pärast wargust, rahulist, kui pimedus maad katnud, käärkambrist wöinud wäljaminna, kelle uks seetse poolt lukku käändud, aga wötti ees seisnud; säält on nad siis ka ilma wähema waewata wälja saanud. Ärarisunud on nad umbes 6—B rubla kiriko kotti raha, mis Ühe posti otsas olema kasti sees ülal hoitud; seda olla kurjad loomad lahti murdnud ja puhtaks riisunud. Pääle selle on nad üht mana plekkist  krutsiwiksi, see on Kristuse ristikuju, mis juba amugi enam pole pruugitud, kaasa wötnud,  wist arwates, et see selge hõbe on. Asi näitab raske olewad, nende kurjategiate jälge pääle saada. Kui nad siis inimeste ees tahtwad  auusaks mehiks jääda, aga Jumal teab ometige, kes seda paha tööd teinud ja saab seda. omal aeal awalikuks tegema, tema käest ei pääse keegi. Talinnast. Statisti sönumed. Eestimaa  statisti komitee on Eestimaa öppetajate ja politsei kõhtude poolest ülesantud tääduste põhja pääle, kokku wötnud, kui paljo inimesi mööda läinud 1874 aastal, wägiwalduse ja äkkilise surma läbi siit maailmast äraläinud. Ilma selle pääle waatamata, et weikesi lapsukesi  surmatud, on kolm meest wöera meeste läbi surmatud. Kaks neist on Järwamaal ühe ja sellesamma kõrtsi juures, aga mitte ühel hoobil, äratappetud. Üks neist saanud ühe tüli sees noaga raskeste haawatud ja teine leitud ärapeksetud surnud, selle kõrtsi lähedalt tee äärest. Kolmas mees on Wirumaa! äratappetud  ja asi olnud nenda, et üks talomees üht koolmeistert kogemata püssiga maha lasknud.  Laste hukkamise pärast on 11 naesterahwast  trahwi alla mõistetud. Iseendid on tapnud 17 meeste- ja 3 naesterahwast, ühtekokku  20 inimest, neist on Talinnas 8, Harjomaal  1, Wiromaal 5, Järwamaal 1 ja Läänemaal 5. Ülespoonud on 9 meeste- ja 2 naesterahwast, püssiga maha lastud 4 meestsrahwast,  kihwtiga surmanud 1 meesterahwaS, 172