lõõmad n'ad isieneses mitmesse liiki, mis neid nörgustab. Ka mõtleb Bismark wist üsna tõeste jälle selle paale, et, kuidas Saksa maad Rooma Watikaani lossi teenrite ja papaga sõbrustada ning ühendada» Sellepärast käis juba Rooma saadik Bismark'i ja Bismark Rooma saadiku jutul. Kahju aga, et Itaalia maal Franki äkiste ära suri. See mees oli tõeste üks libe diplomaatikas ja katsus kõigest wäest Saksa politiika silmad enese poole tömmada, mis ka wiimsel aeal üsna hääste pidi korda minema. Jesuiitidega ei olnud Franki mitte suur sõber, ja nende poolt arwatakse ka see haigus tulnud olewat, mis Franki nenda äkiste pärast hommiku sööki kinni wöttis ja õhtuks surmas. Nii pea, kui Bärliin'i kongress oma otsuse awalikult wälja kuulutas, hakkas Itaalia kangeste  liikuma ja möirama. N'ad kirusiwad, ja kiruwad praegugi weel suure suuga oma kongressi liikmeid, kes nende arwates mitte tubliste selle eest ei seisnud, et, kui Austria kaks maakonda juure saanud, ühel hoobil ka Itaalia Trient'i ja Triest'i kohad Austria käest tagasi oleks pidanud saama. Austria on Itaalia  põline waenlane, ja kes teab, millal see aeg tulema saab. kui need kaks rahwast üksteisele  sõbralikult kat annawad. Isiäranis kangeste pöörleb Itaalias..riigi ühenduse partei",  kes soowib, et maksku mis maksab, aga Trient ja Triest peawad parem täna kui homme  Austria käest tagasi päritud saama. Riigi walitsus ei taha sest rahwa liikumisest siia maale ikka weel mitte midagi taada. Ta tunneb  ja näeb selgeste, missugust hirmust õnnetust,  häda ja waewa söad rahwadele toomad,  ja saab ka aru, et tema jöuud Austria wastu ikka alles liig nõrk on. Pääle seda seisawad Austria keisre sõnad alati meeles. See ütles: „Enne kadugu minu sugu auujärje paalt, kui üks jala täis maad minu riigist!" Austria maa wäed laksiwad Bosnia ja Hertsegowiina maakondadesse. Türklane soowib,  et Austria peaks nende kahe maakonna wötmise eest ometige, kas Euroopa Türgi maa oma kaitsemise alla wotma ehk jälle ära ütlema,  kui kaua ta oige tahab need maakonnad enese alla saada. Austria ei taha aga muud midagi tääda, kui astub uhkel sammul edasi ja ütleb: „Mis minu, on minu!" Selleparast on iga pääw karta, et Austria ja Türgi Vahel  jälle uus tüli saab tulema. Türklane annab  salaja mässajatele nöuu, et peawad julges  te Austria wastu wälja astuma ja wastu panema. Mässajad omalt poolt ei maga ka mitte, ja telegrahwi sönumed täädustawad juba mitmest pisukesest lahingist, mis Austria ja mässajate wahel olnud. 24. Juulil täädustatakse  Miinist: Sentse Maagli kohal kargasiwad  Bosnia mässajad Austria husaarite pääle ja tapsiwad 70 meest ära. 23. Juulil  oli Austria mägedel 500 mässajatega tegemist,  kus wiimased tagasi löödud saiwad. Austria poolt saanud kõigest 4 kütti haawatud.  24. Juulil olla Austria mägedel Bosna jöe ääres kaunis kibe wöitlemine jälle olnud, kus mässajad 2 lippu, palju söariistu ja söamoona,  ja ka palju mehi kautanud, ning 20 mässajad uppunud Bosna jõkke ära j. n. e. Türklane ähwardab oma saadiku Austria maalt ära kutsuda ja walmistab kangeste söa wastu. Saab näha, mis sest wiimaks õieti wälja tuleb. Inglis man aealehed kuulutawad ühte kirja, missuguste tingimiste all Türklane Küpruse  saare äraandmise juures Inglasega kokku leppinud on. Saal räägitakse: .Küpruse saare pääle jääb Türgi kohus, mis üksi Muhameedi  ususse puutuwaid asju seletab. Ka jääb sinna üks president, kes Muhameedi kiriklikud  raha summad, kirikute maad, koolid, kirikud, surnu-aiad ja muud usu asjad enese alla wötab. Inglane saab aga nende asjade järele waatamise juures abiks olema. Inglane  saab Türgi walitsusel iga aasta aru andma,  kui suur saare sisse tulek ja wälja minek  on. Türgi walitsusel on luba need maad, mis just tema päralt on, oma tahtmise, kas rendi pääle anda ehk ära müüa. Inglise walitsus  ei tohi mingisugust maksu nende kulude eest nõuda, mis t'al saare ärawötmise juures ette tulewad Kui seda juhtub, et Wenelane Kars'L linna ja kõik muud maad, mis ta nüüdses söas Armeenia maal Türgi käest ära wöttis, tagasi peaks andma, siis peawad ka Inglased aea wiitmata Küpruse saare tagasi andma, ja see kaup, mis 4. Juulil 1878 Küpruse  saare pärast tehtud sai, jääb katki." 262