pool peale 100 rubla, Wörru, Tartu, Villandi  ja Perno maakonnas tõuseb sullase palk 50 rublani ja tüdrukute palk kõigub 20 —30 rubla wahhel. Senna jure tulleb üllespiddamine  arwata ja kui siis nenda keskelt läbbi ülleüldist perrepiddamist arwame, siis tulleks üks sullane aastas perremehhel maksma 150 rubla ja tüdruk 100 rubla, kui nüüd perremehhe  sisse tullik selle wasto omma kaalu peab, siis ei olle se palk mitte suur; agga kui ta ei pea, siis on ta suur ja teeb perremehhe kehwaks  ja se õlleks üks wigga. Kuida on agga se palk ennitse aea wasto ni sureks tõusnud? Ei mu kellegi, kui aeasundmuste  läbbi. Aeg on prii pölwe tonud. Jggaüks wõib ja tohhib omma kehha jõu eest iggast kohhast, kust ta agga saab, wöimaliko suurt hinda otsi ja nõuda. Kus nüüd ehhituse  ja wabriko tööd liguwad, seal maksetakse töö eest kõige parremad hinda, sellepärrast wajub ka töö jõud senna kokko ja põllumees, kui tööd tehha tahhab, peab omma kukkurt ka lahti teggema ja saggedaste ülle jöu palka maksma. Nenda tulleb tal mäest allaweremine  kätte. Perre- ja pöllomehhel on se siis kahjulik. Agga kas se sure palga järrele jaamamine temal siis tõeste kassulik on? Wötta näppust! Pealt nähhes ütleb igga sure palga jaamaja: kaks rubla on ommetige rohkem, kui üks rubla; miks ta siis kassulik ei olle. Seal unnustawad nad jubba manna eesti möisto sönnad ärra: ..Werejal kiwwil ei kaswa sammalt peal!" ehk ..Kuida tulnud, nenda läinud!" - ja rohkem läinud kui tulnud.  Se wäljas töö peal käimine ja omma käe peal ellamine on pärris rahwa rikkuja. Omma mollil ellu annab nore innimesele wabrikutes  ja linnades Epikuuri ohjad täitjalt kätte ja siis on paggan papres monne aea pärrast samad perre - ja pöllomehhed maldas, mangi kombel wargaid ja likkasid taggasi kätte toita ja tohterdada. Eks olle nüüd rohkem läinud, kui sanud? Sure sagiga on termis ja aus nimmi ka kaddund. Wisak, prugitaw innimene läks ta rahha jaamama, hullem kui Majas kootakse tedda taggasi. Eks siin näe ja tunne iggamees kahjo? Kas teniate laekad sedda katwad? Ei ma usso mitte! Agga kuida sellele abbi sada? Minno tea- des, ei mu kellegi warräb pöhjani, kui üksnes koli läbbi. Sest wagga, jummalakartlik innimene  ei jaama rahha järvele, waid mõtleb ka selle peale, mis Zummala sönna ütleb: ..Mis aitab se innimest, kui ta kõik mailma wöidab, agga kahjo omma hingele sadab!" 2) nõuab perre perremehhelt head sööki. Selle jures ei olle suggugi tarwis kogide ja pradide peale möttelda, waid siin saab jällegi ennemuistne haggana leib ja kört, puhta leiwa,  lihha, wöi ja räimede körwale seätud, siis on hea söögi nimmi jälle käes. Kes tööd teeb, se peab ka söma, ja tõeste toitjat röga, mis kehhale rammo annab; sest töö nõuab jöudo ja sedda peab tööteggial ollema. Praegune perremees tunneb sedda ja annab ka omma perre!? korra parrast süa. Sellepolest ei tohhiks  siis mitte kaebtust olla, kui ka ennitse perretoitmise peale taggasi wadatakse ja surem kullu kahhatsema kihhutab, et kergem perre toitmise aeg mödas on. Agga teine assi on hopis, kui perre toito mönnitab, põled räimed ja leiwa kikkud jalge alla ehk solgi sisse plaanib,  siis on kül asja kaebava; sest seal on need pissikesed kahjud, mis asjaksgi ei armuta,  agga perremeest kui kaanid immewad. Nisuggune üllemelelik töö ei tulle jälle nwialt, kui harrimata süddamest ja seal ei aita jälle mu middagi, kui kool. Manitsemine ja järrelwatamine  saab kül ka omma wilja kandma  ja pehmema süddamega innimese jures kaunsite rummalaid kombid parrandama, Z) olli perrenöudmine hea korter. Ärra nüüd kegi arwaku, et ma siin, kes teab kui illusa tubbade woi wodide peale mõtlen, ei suggugi. Praegune tenia ei tahha muud, kui et tal pari laude peal omma ölle-wihk ja pea-paddi õlleks. Se on siiski jubba hea küllalt,  selle wasto, mis enne mannast olli. Paljas  maa põrmand ehk ahjo pealne kulle- ja luud pea al. Kastikese ehk kirstukese paika ei olnud leidagi, ei olnud ka sennagi middagi sisse panna; sest kui terme perre kohta paar kirriko kubesi olli, siis olli ka hea küllalt. Kui nüüd perrest korteri korristajad saab, siis leiab sedda kül iggast perrest. Korristamsega on agga pentsik tük. Kui sullane ehk tüdruk tööst tulleb, siis arwab ta sedda nõuda tohtiwad,  et tal kõik malmis on ja kui surel is- 182