tawidega ette tuli, nimetas ta kei, wötme peale näidates, spoon, lusika peale näidates j. n. e. Koolmeister, kes teda ergemaks tahtis teha ja teda suusönaga kiita ei wöinud, silitas tema pead, ja andis sellega oma rahu! olemist temale  teada» Kui ta teisi asju, otse nendasamma oliwad läbi wötnud ja ta nendega tuttawaks oli saanud,  siis pandi temale paberi tükkide asemel seesugused kõrged pookstawid ette, mis ta sõrmedega  wöis katsuda ja nenda ühe teise körwa oliwad pandud, et nende peal need nimed kei ehk spoon lugeda oliwad, selle peale saiwad  need pookstawid läbiseite segatud ja Laura pidi neid jälle wälja otsima ja kokku laduma, et enne tuntud sõnad jälle wälja tuliwad. Kannatlikult, aga seda wähema arusaamata, tegi ta mis kasti; aga nüüd korraga läks tal nagu ta mõistus lahti, et äratundis, et ta seeläbi oma möttid teisele wöib teada anda ja sellega oli siis ka see kõige raskem töö tehtud.  Nii sagedaste, kui ta üht asja oma näppu wahele sai, katsus ta kohe tema nime pookstawidega kokku ja neid nenda ribasse panna, kulda see nimi seda tarwitab; oli see walmis, siis olla ta seda nime suure rahul olemisega mitto korda ülelugenud, nenda oli ta mõne nädala aea sees kaunis rohkeste sõnu kätte õppinud. Nenda läks Laura õppimine pääw pääwalt edasi ja temale üht asja ehk üht nime niikaua ettepandud, et seda oma sõrmedega pidi katsma,  künni sellega tutwaks oli saanud ja ise mõistis pookstawisi kokku laduda, et sõna wälja tuli ja et Laura wäga hoolas oli tähelpanemas,  seepärast wöis ta 'ka oma tööga ruttem edasi minna. Terwe aasta (5838) ja ka weel kauem, mullas Laura selle õppimisega,  mis meie ei wöi ka imeks panna, sest ta oli jo kurt, keeleto ja pime; ka nende laste juures, kellel wiis meelt käes, see on: kuulmine,  nägemine ja kõnelemine, ei lähä igakord  õppimine ka nenda edasi, kui see peaks minema, kui raske on see weel nende juures, kus need kolm puuduwad. Kellel oma körwa  kuulmine ja nägemine on, öppib teiste järele  rääkimist, ilma et wanematel sääl juures waewa oleks, aga meie Laura juures pidi see waewalise õppimise läbi öppetatud saama. Siin ei olnud mitte, et ükspäinis aga tuttawa sõnadele märkisi saiwad öppetatud, waid ka rasked sõnad pidiwad öppitud saama. Seda kõik aga ühe pimeda kurt-keeletumale ta mõistuse  sisse jäädawaks pressida, ei ole wist nii kerge ja Abus, et iga kirjatundja seda teha wöib, ja tarwitab ka suuremat kannatust kui muidu iga teise lapse öppetamine seda tarwitab;  ja ühe seesuguse juures ei tohi waljust pruukida, sellega ei wöi midagit tehtud saada, tasandus talli ta b kõik tulusalt. Juba 1838 aasta loppul, oli La ura oma sõrmede tundmisega ja kõnelemisega nii palju edasi saanud, et õppinud inimesed tema wasto wöisiwad wälja astuda. Silmanähtawalt tegi tema wahest, n'agu kõik waljuste rääkijad ning kuuljad, et möttete sisse jääwad, ning midagit  järelmötlewad, ka tema möttete sisse jäi, mis tema näust näha oli ja seda ka sagedaste sõrmede näitusega n'agu kinnitas, ehk kuida mõned unes teewad, et walju häälega könelewad,  ka tema oma sõrme näitamisega tunnistas,  et ta waim elas. Et tema nii õppimise  himuline oli, seepärast ei olnud see siis ka mitte wäga waewaline tema edasi saamisega  ; aasta aastalt läks tema tarkuse warandus  suuremaks ning ka ühtlase täiemaks. See weniks nüüd wäga pikkaks, kui tahaksime  kõik tema elu lugu ja kooli aega otsast otsani äraköneleda ja et sääl ka midagit tähelpanemise  wäärt asja ei ole ette tulnud, seepärast lühendame oma juttu ja ütleme weel löppetuseks, et ta oma õppimisega wäga edasi jõudnud, ja et Howe ise olla kahetsenud, et ta teda kohe hakkatuses ei ole öppetanud waljuste  rääkima, nagu teised tummad, waid aga ükspäinis sõrmede näitamist; wäga pisut oli neid sõnu, mis ta poole häälega suust oli wälja öölnud, ja see nattuke oli tunnistuseks, et tema ka wist kõik sõnad oleks walju häälega  wöinud suust wälja öölda. Ta olla oma õppimisega nii kaugele saanud, et ta trükkitud kirja mõistnud lugeda, piible salmid piiblest üleslüa, oma sugulastele kirjast ning oma igapääwast pääwa raamatut edasi kirjutanud.  Peale selle on tema kõiksugu naesterahwa  näppu tööd tegema õppinud, nenda kui: õmblema, sukka kuduma ja weel muud raskemat ja kirjumat tööd; ka maja tallitust 387