waid on agga sellepärrast pahha, et ta surmab. Sepärrast tullewad seal üllespodud meeste gulased ja tuttawad, ning tombawad jallust nikaua künni ta waggusi janud; agga meie nore mehhele ei tulnud kegi sedda head teggema. Ohto ees tulli üks paar noort rahwast käe alt kinni, senna pole patserides ja kui wöllast möda minnemas ollid, löi korraga naesterahwas  kaks kat kokko ja hüdis kohkudes: Sa heldeke! Seal nppub minno wend! Agga paljo ennam kohkus ta weel, kui tedda näggi silmi lahti teggewad ja pöörwad; sest ta ellas alles; ja se noor paar, kes sealt möda läksid, ollid lemma ödde omma mehhega. Õemees polnud kellegi argpüks, waid uks kaks kolm olli nou petud ning hea sönna ja pari koppika eest tellitud, kes naese wenda wöllast pidtzid  mahhawötma ja näggemata temma maeasse tSMK.. Seal olli ta mönni tund kui minnestuses,.agga  öe holeliko eestmurretsemise läbbi olli ta pea jälle terwe. - . Ühhel õhtul ütles õemees temmale: Sia ei woi sinna mitte jada, sest ni pea kui se üllestöuseb,  et weel ellus õlled, siis on nöör teist korda so kaela ümber ja nendasammoti ka minnul;  ja kui se ka mitte nenda ei peaks tullema, siiski on se.skka karta. Sa pead Amerika minnema., seal tahhan so eest murret piddada. Sedda näggi taissigi, et senna jada, wäggs kartlik olli, läks peagi saddamasse, leidis.sealt laewa, mis Amerika male purjutas; jättis ommaksid Zummalaga ja läks. Kahheksakümne  päwase purjutamise järrele jõudis laew õnnelikult Wilatelwia saddamasse. Kui ta nüüd seal wöeral maal raske süddamega male-läks, kus ta issi enneses mõtles: peaks Jummal ommetige Ühhe innimese mo wasto saatma, kedda ma enne jubba ollen näinud, ja kes mind tunneb! Wata, seal tulli waene postiljon laewa mehhe mundris temma wasto. Selle römo assemel, mis neil seal wöeral maal koggsmata teine teist nähhes õlleks piddand ollema, tulli postiljon russikas kattega temma peale ; missuggune kurri waim weab teid sia z teie pärrast ollen minna pressitud? Inglane waötas, agga ka wähhem kartuseta: ja kas teate, et mind teie pärrast sai üllespodud? Selle peale läksid möllemad trahteri peale ja seal könnelesid Wastsstiko, kulda kummagi kassi käinud. Noor Inglane, sai senna ühhe kaupmchhe  jure teniötuse, kus ta kassi wägga -hästi käis, egga jätnud enne järvele, kuuni ta postiljoni  olli lahti ostnud' ja Londoni taggasi saatnud. Ommalt maalt. Peenust. Ausaid innimesi, kui neid ka wahhä leida, on ommetige ikka weel; kõik põlle ma pealt - üsna. kaddunud. Maarja päwa näddala hakkatuses olli üks lesk ja nelja lapse Fmma omma koppikad koddo kokko korjanud, nartsu sisse mässinud ja kurrule lämud, et seal wak kartuhwlid ja paar naela solast osta. Turro peale sades, leidnud agga kaddund ollewad, mjs wist tee peal ninna rättikuga olli walja tõmmanudpöörnud  ümber ja läinud nuttes tultud teed taggasi. Kui nattuke maad olli läinud, tulnud nsburi perrenaene wasts ja küssinud, mikspärrast  ta nuttab? Oh miks ma ei peaks nutma, ollen omma pissukest rahha warrandust, mis koddo nartsu sisse mässisin, tee peal ärrakaotanud,  mis pean omma lastele nüüd ettspannema?  Naburi naene trööstinud tedda ja ööl? nud: ärranutta, lähme kurrule taggasi ja kulame  ehk sn mönni leidnud. Turrule schdes pistnud käe omma tasko, wötnud rahha wälja ja pistnud nende sönnadega kautaja peusse: „Siin on so omma, osta, mis so lastel tarwis." Oh km ütlemata olli ta ennast römustanud, et omma rahha nattukest jälle kätte sanud. / sW Näddal enne Maarja pawa on wargad ni head innimesed olnud ja ühhe maea perrerahwa pesso ni puhtaks ärra winud, et neil rohkem põlle järvel janud, kui se mis selgas olnud. Perrenaene olla pesso pesnud ja päwa wäljas kuiwatanud, et agga ühhe päwaga üsna kuiwaks põlle sanud, pannud  ta pool märja pesso meie selgeste ei tea, kas kuri alla, woi aita, läinud teisel hommikul  agga sealt wötma, et jälle wäljalaotada; jah, wötta näppust ! pesso läinud, ja wötta nüüd kinni, kelle järvele ta jooksnud; ellawad ka sure maantee äres, kus paljo rahwast möda Wb, kes teab kelle näppo se hakkanud. Kuida woib ommetige üks risti innimene ni hallastamata  teise wasts olla ja tedda ni hallast! 107