ja wäed ühheteisega kokko leplikult rahhus ja armastuses ellaksid. Ka Prantsuse seitungid ei leia sealt middagit, mis ülle nad wöikstd jälle karra tehha, wsid könnelewad sest sõbralikult.  Üks Parist seitung «Journal de Paris"  könneleb, et se wanna Saksa keisre poolt üks wägga suur tähhendus olla, et temma rahho armastab ja se nimmelt igga ühhel silma  ees selge olla, et Eüropa öhhe jädawa rahho peale woib lota. Mis on siis se kõige kallim assi maa peal kui rahho; sest rahho kossutab agga wihha ja waen kaotab. Jtaliamaalt. Paawsti kirri. Üks issalik südda tunneb wallo, kui lapsed karristud  sawad ja katsub iggatpiddi nende eest seista ja neid karristuse alt lahti peästa. Otse nendasamma wallutab ka wanna paawsti südda selle ülle, et temma piiskopid Saksamaal üks teise järrele omma wastopannemise parrast lukku ja riwi tahha pannakse, ja se on tedda ajanud wanna keisre Willemale kirjutama ja sedda keisrile tahhendama, mitte ni üllekohtune  temma laste wasto olla ja ta nõuda ommas  kirjas köwwaste, et üks sesuggune taggakiusamine  ükskord peaks lõppema; sest et wanna paawst ei nähha seal muud, kui palja ministre kiusu ollewad, mis seläbbi, et piiskopid  ikka kinni pandud sawad, nago kinnitatud  saab. Selle kirja peale olla wanna keiser wägga pitka melelikult wastanud ja selle sees aupaklikult tunnistanud, et temma kirriko tillemat  auustab ja aupaklikult ka temma kirja peale wastust annab, et Saksa rigi wallitsus suggugi tagga kiusamise peale ei mõtle, waid nõuda nende käest, kui rigi allamate käest, sönna kuulmist ja kässo täitmist, mis igga rigi allama kohhus rigiwallitsuse wasto on. Hispaniamaalt. Taplustest Karlistlaste  ja rigiwallitsuse söawäggede wahhel, ei olls pudu, neid tulle b kaunis saggedaste ette ja ennamiste jäeb ikka wöit rigiwallitsuse meeste pole. Nende sönnumite järrele, mis 2l>. Oktobril Madritist sadetud, on 52. Karlistlaste  pattaljoni kindral Anola wallitsuse al, Willawranka lähhedal rigiwallitsuse wäggedega, ühhes kibbedas lahhingis olnud, kus Karlistlased  wimaks pöggenema pannud. Ses lah- hingis olla Karlistlased' 120 surnud lahhingi platsi peale mahhajatnud, isse weel hawatud ja kaunis rohkeste sattunud wangi ja üks söa lip on ka nende kaest ärrawöetud. 24. Oktobril kirjutakse sealt: Tänna hommikuste  sönnumite järrele, mis Hispaniamaa pirist, Jruni linna peale laskmisest tulnud, ei olle eilane laskmine linnale suurt kahjo teinud. Selle laskmise jures on rigiwallitsuste meestest  6 surmatud ja 10 hawatud sanud; kui paljo Karlistlased mehhi kaotanud, se ei olle weel teada. Sestsammast laskmisest kirjutakse 23. Oktobril Baionnest nenda: ..Tänna hommiko  warra hakkasid Karlistlased Jruni linna peale laskma, mis nad ahwardanud maa kassa tehha. Rigiwallitsuse mehhi on 1000 meest Wuentarabias maale tulnud/ kuhhu pole nad sawad minnema, ei olle seal ööldud. 25. Oktobril: «Karlistlased kes Arragonienis asset, on Willawranka lähhedal tapluses 140 surnud ja 250 hawatud meest lahhingi platsi peale mahha jätnud ja isse ärrapöggenenud ja laiale läinud. Karlistlastest ehhitatud patroni wabrik ja neist tehtud telegrahw, on rigiwallitsuse mehhed käest ärrawötnud ja ärralöhkunud;  patroni wabrikust olla nad 25,000 walmis tehtud patroni leidnud.  Obristleitenant  Nawarro on ühhe teise wäggede jauga Amposta jures ühhe teise Karlistlaste söameeste  jauga kokko trehwanud, ja neid ärrawöitnud,  kus Karlistlastest 68 meest surmatud  ja 36 wangi wöetud sanud." Neis mödaläinud päiwides ei olle Karlistlaste! õnne olnud, kus nad ial rigiwallitsuse meestega kokko janud, seal on neid ikka ärrawöedetud ja sure kahjuga taggasi lodud. Inglismaalt. Taplusest. Üks Londoni  seitung ütleb Rio de Janeirust telegrahwiga  19. Oktobril sönnumid sanud, et Buenos-Uires,  Salado jöe suu lahhedal, rigiwallitsuse  söameeste ja mässajate wahhe! kaunis kibbe taplus olnud; wöit janud seal rigiwallitsuste  söameeste kätte ja mässajad läinud pöggenema; tee peal olla nad agga ühhe teise mässaja kompagniiga kokko sanud, mis parrajate  pealinnale peale olnud minnemas; sepärrast  on siis arwata et uus werrine taplus kätte saab tullema. 366