linna poole, teise! homikul: kell»-8 olime Mlinna  sadamas ja astusime aurulaewa päält maha. Ehk kui kaunis wali tuul sust rinnu wastu oli, tulime meie 2? tunniga Peeterburgist  Talinnasse. Kui laewa tulime, oli esimene-töö waadata, kas. Perno woorimehed mönned fääl pidid olema ja õnneks  olid just kolm meest fääl. Laudase paama,  se on 2. Augusti! wiitsime Talinnas ära ja pühapääwa homiko kello pool kümme sõitsime  säält walja ja esmaspäawa pärast lõunat  kello 5 olime hea termsega oma kortre ukse ette jõudnud, kus oma mana eluteel seltsi ja körwast magusa suuandmisega teretasime. Nii palzs siis -meie reisist; muud isiäraliku asja pole meie ka selle tee paal mitte näinud, kui seda, et see aastane palawus ja põud, isiäraniS  sui-wilja kängu pannud» Talmnalja Peeterburgi wahelt ei leidnud meie kusagilt head wilja, ja rohu kasu otse niisama waene. Omalt maalt. PerNuUch Zäärmar-giA. Meie see asS-- Ane jäärmark ehk laat on jälle olnud ja ärapeetud ning iga müjal ja ostjal tääda, kui magus ehk kui hea see laat olnud» .Kirju aK-ju oli Ml silma ees .küllalt.ja rahwast oli ka iga pääw, aga iseäranis pühapäiwiti, wäga rohkes te saal edasi tagasi käimas, kas igaüks ka midagit ostis, on jälle isi asi. Kaupmehed  olid enamiste kõik juuda usulised ja Abraami  pojad, kes oma maheda juttu ja libeda keelega mõnda ostjat, iseäranis neid, kes nende krutskid ei tunne, petnud. Laat hakkas es- MKspäawal 21. Juulil ja lõppes 11. Augustil.  Weel wiimase otsa pääl, kui asju sisse pakkisid, oli ostjaid, kelel weel seda ja teist tarwis oli. Meie omalt poolt pole neile kopikad ega nende käest midagit ostnud.  Mingo nad senna, kust n'ad tulnud on. NiM. Mesilindude kaswatamisest. Ria seitungis „maa ja linna rahwale" seisab, mis siin alamal, lugeda : Herra Landrath paron  Kampenhausen, Orelleni mõisas, on juba mõnda aastat suure hoolega ja kasugamesilinda  kaswatanud ja nende karja õige suureks tmnud ja nüüd Uneleb^.seitung .BsW. Wehstn." et. Walga. köstrite seminar koolt, suure üht-M/- silindude ksswatamise kohta tahetakse asutada M selle tarbeks. 3000 rubla kingitud, kellega seda saab asutatud ja seda tahetakse selle nõuga keha, et poisid,. kes sääl kooli öppetuse.al. on,.- ka mesilindude. ksswatamist ning nende' kormitanust peawad õppima, et edespidi,. kuirshwa  koolmeistrid, ka oma kooli-lastele seda VÄwad öppetads ja meie tulewane rahwa põli üht wäga tulust ja kasuliku kosumist oma majapidamise  körwas leiaksid. Auuliko Landradi  herrale tuleb, , selle .ülewäga. tulusa ning kasu saatzva lindude kasWatamise eest wäga suurb-ja! südameliku tänu anda; . loodame ka, et põlluharija rahwas. sest säädmisest  õige suurt kasu., saab saama. Laewade käimisest. Kui paljo laewo Zuulz kuu wiimase psäwani i,Balti damatesse tulnud, sest teab Ria linna seitung selged anda ja sääl seisab nenda -. . Riga . . . . sissetulnud 1515, wäljaläinvd 1323 laewa. Kroonlinna . 1307, 1950 „ Tal inna . . „ 357, „ „ Perm .« . : z, 236, „ 224 „ Kibawi... „ 350, 342 „ seltsid. See aastased tulekahjud, mis siin ja sääl linnades olnud, on assekurantsi seltsidele wäga rasked körwa lopsud andnud, ja nemad märatumad suured summad on pidanud wäljamaksma, see on nende südamed wäga happuks teinud ja nemad ise? keskes nöupidanud, sissemaksetawaid protsentisi natuke kõrgemaks tõsta, sest muido wöida neil penike pensse tulla ja see olla nattuke paha. Kuida kuulda, on kõik seltsid endid ühendanud ja 1. Augustist saadik oma protsendid  kõrgemaks ja ühe suuruseks tõstnud. Moskwa seitung kõneleb, et assekurantsi selts ..Jakor" kuuni 5. Augustini Branski tulekahju  summat waljamaksnud, nenda et tema wiimase möödaläinud kahenädala aea sees Oreli tulekahju eest üksi paale 130,000 rubla on pidand wäljamaksma. Et assekurantsid omad maksetawad summad kohe wäljamsksawad, keeb tulekahju kandjatele wöimalikuks, ehitust kohe jälle käsile wötta. Kiskja metsaloom. Seitung ..Mahjas  Weesis" kõneleb ühest uuest õnnetusest, mis ühe hirmsa kiskja metsalooma läbi Kura- 275