ja püssirohu wabrikute pääl tehakse aea rviitmata,  wahest ka ööd ja pääwad läbi, tööd. Walitsuse poolt keelatakse ära, et mitte kusagilt  wabrikuft ei tohida torpeedost, torpeedo paalist ega muud niisugusid asju wälja wiidud  saada, mis wee pääl käidama id laewu wöiwad lõhkuda; sest need on ju Wenele Inglase  wasta kõige paremad abimehed.  Parlamenti  liikmed laksiwad pühadeks kodu. Sinna juure ööldakse wahel sekka ka meel: ega Inglane sõda ei otsi. Seda ta aga ei lase, et ta auu peaks puutudatud saama ja San Stefaano rahu protokolli mõni punkt muutmata jääma, kutsutagu nii palju konwerentsisi  ehk kongressist kokku, kui tahetakse. Wana sarwiline isi ei saa mi st sest ka mitte aru, mis sest wiimaks kõik tuleb ehk saab. Oleme ootanud, ootame weel. Aga ennäh, pidi üsna ä unustama: Pulma sõnumid ka. Wanad moorid raägiwad, et Inglise kuninganna kolmas poeg prints Konnota, olla omad silmad Preisi prints Friidrih Karl noorema  tütre pääle wiskanud ja tahta teda enesele  kodukanaks kosida. Austria näitab Wenega ikka n'agu söbruses  kaiwad ja on ka kuulda, et uue Bulgaaria  riigi raudteede walitsejad olla omad raudteed Austria hoole alla annud. Need saamad siis aega mõõda muidugi Austria raudteedega  ühendatud ja seeläbi säälse kauplemisele  maga tähtsad olema. Daani maast kuuleme meie wäga mähe aealehtedes räägitawad. See wäikene riik elab ka tõeste rahulikult ja peab suuremast osast üksi oma koduste asjade eest muret, katsub  oma rahwa elu edendamise ja koolide eest nii palju kui wöib, muret pidada ja puutub wäga mähe suurte ning wägewate kaklemisesse  ja uhklemistesse. Et meil nüüd iga pääw sõda Wene ja Inglase wahel oodata on, siis kirjutab üks Inglise aealehe kirja saatja nenda: Daam maa käes on Balti mere wöti. Ta wöib, kui sõda tuleb, wäga tähtjaks saada. Daanlased saamad seda isi ka aru ja sellepärast  tõuseb säälne rahwa mõte pääw pääwalt ikka käredamaks ja ergemaks. Kui Daanlane ühe korpuse, 3V tuhat meest Inglase kasuks wälja saadab, siis wöib see Balti ja Soome kallastel Wenelasele wäga palju kahju teha. Kui ta Wene nöuuöse heidab, Rootsi ja Daam maa wahe! olewa wäina torpeedodega laewadele kinni paneb, siis on Wene maa Balti mere kaldad täitsa warjatud ja Inglane  waadagu paalt, ei wöi midagi teha. Wäga hää, et Daanlased siiamaale rahu armastajate  nöuus on ja wäliste asjade minister  hilja aea eest alles awalikult ütles: ..Nii palju kui see meile wöimalik on, saame meie teiste tülidest endid wabaks hoidma. Aga ette waatama peame siiski. Läheb aga Daani maa politiika tuul mingisuguste juhtumiste läbi wiimaks kuhugi poole teise külge, siis wöib ta kaunis hääd pussi teha. Et mitte tühja kartust wälja lautada, ei wöta Daani maa siiamaale muud ette, kui walmistab ja teeb neid kindlusi köwaks, mis tema päälinna warjawad. Pärsia maalt. Uus külaline. Pärsia shah olla 3. Aprillil jälle tee jalge alla wötnud,  et Euroopasse kord jalutama tulla. Ta pidi pisut hiljem tulema, aga tähetundja kuulutanud  ette, et 3. April kõige parem pääw kodust wälja sõita olla. Seda olla ka shah kuulda wötnud. See kord ei saa ta aga mitte kui walitseja ümber sõitma, maid n'agu lihtlabane reisija ja sellepärast ka kõik reisi kulud isi kanda. Tee rahaks ta waene mees ei olegi palju kodust tasku pistnud: paljast 25 miljoni pranka. Ei tea, kui palju w'a Pärsia kukel see kord ka kanu ligi peaks olema?  Wöi tuleb koguni ilma; aga ülemaid riigi ametnikkusi saab t'al umbes kümme ligi olema ja alamaid ning teenrid hää kari. Köögi riistad ja tcemasina jätnud ta see kord kodu ja saada neis hotellides sööma, kus ta korterisse jääda. Uuemad sönumed. Pärnust, 27. Aprillil. Meie linna all on juba enam kui nädal rohke räimede saak. Miinist, 57. Aprillil. Selle nöuu üle saab edasi räägitud, et Inglise ja Wene wäed peaksiwad ühte aegu Konstantinoopoli alt ara tulema. 138