se olla nenda sündinud: Laste issa kes hiljoti söast taggasi tulnud, istunud toas Maas ja lapsokesed kõik rõõmsad temma ümber; ta olla Prantsusemaalt üht lühhikest püssi (ratsa-püs) kasa tonud, sedda seal meisterdanud, egga suggugi selle peale möttelnud, et püs laetud piddi ollema —ja sedda olli temma! Korraga  paugutanud püs lahti ja laeng läinud kõige kuliga temma pissukese nelja aastase poeakese parremast silmast läbbi ja lapsoke kohhe surnud. Sedda kurwastust ja kidbedat silmawet,  mis lühhikese römo järrele senna maeasse tulnud! Sepärrast on se ikka wägga häddast tarwis, et sesuggused riistapuud, enne holega läbbi katsutakse? enne kui nende jures middagi meisterdama hakkatakse; saggedaste on nende läbbi jubba õnnetused sündinud, agga ikka ei sa rahwas weel targaks ja ettewaatlikuks, sest egga üks sesuggune meleto ja keleto riis tapu  issi ei hakka ütlema, et temmaga mitte ei pea mängitama, waid temma teud peawad ' könnelema, mis meie kohhus. Austriamaalt. Raske wihma saddo. Wini Unnast kirjotakse, et nemmad Tahhau linnast wägga kurwi ja halledaid sönnumid sanud. Seal olla raske wihym saddo nago wee upputuse ajal, ülle linna läinud, mis lühhikese  ajaga kõik jõed täis täitnud ja maad wee alla pannud, kus jures !5 innimest ärrauppunud.  Kange wessi olla kõik ellajad ja 60 maea ärrawinud, kõik roht aead ja wiljawäljad  ärrarikkunud ja seme, mis peale külwatud, puhtaks ärrawinud. Üks sesuggune raske nuhtlus  on ülle selle ma läinud ja rahwa lotust iggapiddi tühjaks teinud. Uemad sönnumed. Ha psalust, 29. Zunil. Liwima Landmarshallil  olli tänna se ön, keiserliko kõrguste, Suurwürsti ja Aujärje pärna ja temma sure abbikasa Suurwürstina, ette ja neist wastowöetud  sada. Keiserlik kõrgus, Suurwürst ja Aujärje pärria saab Home Peterburgi taggasi  sõitma. Berlinist, 26. Junil. Kuida kuulda, tahhab Austria keiser Prants Zosep, Wennema  keisert Aleksandert, ni kaua kui ta wälja Maal, kord watama minna; kus kohtas, se ei olle weel nimmetud. Keiser Willem on krahw Waldersee ühhest aeast Parisist Emsi kutsunud, ja peab ni kauast senna jäema, künni keiser terwise wet prugib. Berlinist, 28. Junil. Emsist antakse teada, et keiser Willem jubba senna tulnud ja keisert Aleksandert odetakse iggapäew tullewad.  Baieri kunningas olla krahw Moltkele  üht üllewägga söbraliko kutse kirja läkkitanud  ja tedda kutsunud, söawäggede sisseminnemise  piddust ossa wötma. Krahw Waldersee olla Jules Wawrele üht söbraliko önnesowimise kirja läkkitanud. Berlinist, 29. Junil. Pöhja-Amerika rigi wallitsus on sedda tunnistust andnud, Eüropa rigiwallitsustega, selle polest ühte nõusse heita, et kui eddespiddi Üks ehk teine rigiwallitsus teisega tüllisse lähhäb, siis konwerents,  kui otsuse andja kohhus, nende asja peab selletama. Jtalia rigiwallitsus on igga rigiwallitsusele teada andnud, et ta Roma linna Jtalia rigi pea ja pessa linnaks nimmetanud  ja omma wallitsust ka jubba senna pannud; kardinal Antonelli seisab köwwaste wasto, agga tahha sellega leppida. Berlinist, 39. Junil. Sakseni kroonprints  on omma wapruse parrast, mis ta Prantsuse söas üllesnäidanud, kindralweltmarshali  aunimme sisse tõstetud. Berlinist, 1. Julil. Saksa wäggedele, mis Prantsusemaal, on selle peale, et Prantsuse  rigiwallitsus üks ossa söakullo jälle ärramaksnud,  käsk kätte antud, kolmest järgmisest makonnast wälja kollida ja koeo pole nihkuda. Pridrikhawenist antakse teada, et meie suur ja arm õline Keisre Herra Aleksander ja meie suur Keiserina Maria Aleksandrowna kalli terwisega  senna jõudnud. Keiserina Augusta sahta ka kord Strassburgi linna wöeraspeule sõita. R. S. Berlinist, 2. Julil. Preisi kroonprints tahhab kui Münhenist taggasi tulleb, enne kni Inglismale omma wamili jure lähhäb, lühhikeseks  aeaks wanna keiserliku issa jure minna. 225