Peterburgist. Keisre Herra sure Majeötäti  reisist könneleb ..Wall. teada.", et suur Majestät Liwadia lossist Sewastopoli sõitnud ja ftdda linna, sealast kirrikut ja museumit läbbi watanud ja parrast ta Wladimiri kirrikus  käinud, kus nende seal langenud söameeste mällestuseks jummalatenistust petud. Parrast olnud söameeste läbbiwatamine ja selle järrele sure Majestäti jures lõuna sömaaeg, kellest ka waggede üllemad, kes senna olla kutsutud, ossawötnud. 17. Septembril parrast lõunat olla suur Majestät jälle Liwadiasse taggasi sõitnud. Tullekahjudest. Peterburgi seitungid  könnelewad kahhest wägga su rest tullekahjust,  mis Septembri kuul mitte Peterburgis,  waid süggawas Wennemaal, olnud. Essimene  on 4. Septembril Tshernikowi kubbermangus  Pogara linnas olnud ja seal on 2 kirrikud 87 ellomaea, kreiskoli maea ja 55 kauba podi maani mahha pötlenud. Teine olnud 15 16 Septembri ösel Tambowi kubbermangus  Morshanski linnas, kus 96 ellomaea  kõige körwaliste honetega tuhha unnikuks sanud. Muud lähhämad teadused puduwad kõik, sepärrast ei tea meie öölda, kas mönned neist maeadest ka assekurantsis üllal olnud, woi mitte. Suurwürsti reisist. ..Wall. teada." könneleb, et keiserlik kõrgus, Suurwürst Aujärje  pärria, omma sure abbikasa ja lastega, ning Suurwürst Wladimir omma sure abbikasaga  laupäewal 2!. Septembril Tsarskoje- Selust Liwadiasse reisinud. Moskwast. Pöllastamisewäärt assi, mis 11. Septembril onsa Aujärje pärria Nikolai  Aleksandrowitshi mällestuseks ehhitud kolis  sündinud ja kellest Moskwa wenne seitung nenda könneleb: Nimmetud päewal parrast lõunat, umbes kello 3 aeal, tullid allamal seisawad  hcrrad sedda koli watama: Peterburgi uniwersitäti Decan ehk koli üllem Sresnewski, kolide üllema ministeriumi konstli ka lige, wirklicher Staatsrath Markewitsh, selle koli wöörmünder Matassow ja direktor Leontjew. Peale selle, kui üllema! nimmetud herrad koli ollid läbbi wadanud, olla nad Lomonossowi seminari jauks antud tubbadesse läinud, kui sealt jälle koli saali olla taggasi tulnud, leidnud  nad Methodiust Nikiferowitshi Katkowit omma kahhe poeaga, essimene 1! ja teine 12 aastane, sealt eest. Kui Leontjew sisse astunud,  on temma, et parremas käes wötti olnud  , kui ta Katkowi lähhedale sanud, omma  wassakut kat lemmale terretamiseks andnud,  mis ka Katkow wassak käega wasto teinud, agga parremas käes olnud temmal laetud  rewulwer, sellega olla ta Leontjewile selga lasknud. Kuul olla rietest läbbi läinud  ja selga pissut hawanud. Selsamma! silma pilgus, kus Leontjew ennast ümberpöörnud,  kähwatanud teine laeng, mis tedda pahhem  poolt öllast hawanud. Koli sullane, üks lahti lastud underupser, nimmega Dmitriew, jooksnud kohhe laskja peale ja karranud ta käest kinni, agga Katkow, kes issigi tuggew mees, rabbanud käe underupseri käest lahti ja lasknud temmale otse köhho sisse. Kuul ei olle agga mitte jõudnud teine poolt jälle wälja tulla, waid jänud ihhu sisse. Se teinud  suurt seggadust ja kohhutanud kõiki, kes seal olnud. Katkowi möllemad poead jooksnud  kartuse pärrast uksest wälja ulitse peale ja Katkowi ennesel olla se ka õnneks läinud, ärrapeäseda. Dmitriew sanud, ülle ja ülle werrine, maast üllestöstetud ja Katharina haige maeasse widud. Nattukese aea pärrast olla Katkow jälle taggast tulnud ja kulanud, kulda Leontjewi terwisega luggu, mis peale ta mustuseks  sanud, et ta üsna terwe olla, ja et tal jälle rewulwer käes olnud, sanud se temma  käest ärrawöetud, mis peale ta kät püksi tasko pistis olla öölnud: ..tahhan priistubbakast  wötta, agga selsamma! silmapilgul karranud  seal ollewad teenrid temma kätte kinni ja siis wöetud temma taskust wee! üks kue kuliga laetud rewulwer, ja üks ilma nimmeta kirri, kus sees ta kaebab, et temma lastele wägga sant sensur antud, ärra. Praego olla Katkow kinni ja tohtrite ütlemise peale, peab Dmitriew! ellu sures kartuses ollema. Leontjew olla warsi peale hawamist wannema wenna Katkowi jure läinud, kusi nad siis möllemad kolimaeasse taggasi tulnud ja üht tänno palwet selle eest lasknud tehha, et Jummal tedda mõrtsuka kuuli eest hoidnud. kirjutakse eddasi, et Katkowi mölle- 324