hapäwal, 7» Junil, öhto kello posi seitse, Warsawi'Mvdtee  pesl Peterburgi Pöhja-Saksama koggo sadikud temmal raudtee howis wasto olnud. olla Kunninglik  Kõrgus Suurwürstina Helena Pawlowna lossis wötnud. . Näppotöde näitust olla 15. Maist künni 1, Zuni ku pawani innimest watamas käinud. Rahha on selle aea sees ülleüldse sisse tulnud 34, MA rubla 90 koppikad; se on siis kesk läbbi arwata päwas 2966 innimest ja 1776 rubla 7V kop. sisftt»llik«d , sWiljs pöllude Allamal seffaws kubbermangudes; Arhangelis, Wladimiris,  Kalugas, Simbirskis, Wilnas, Minskis,  -Tallinnas, Wolhinis, Hersonis ja Astragams  Ma, kuida iggast kubdermangust rigiwallitsusele  teada antud ja mis «Wallitsuse seitungi"  läbbi kulutakse, ehk kül mitme sugguse ma jaggudes seisawad, külm wilja polludele wägga suurt kahjo teinud. Külm olla künni Mai ku löppetuseni kestnud, mis läbbi suiwilja mahhateggemine oigel aeal ei olle wöinud tehtud  sada. - Astragani kubbermangus olla semendamine  kül jubba Märtsi ja Aprilli kuul ärratehtud, agga külm ei olle lasknud üllestousta.  Nenda famWoti on külm ka rukki srmst' kängus piddanud egga eddeneda kaskmch. Wilna kubberwangus olla ta kül kennaste kassuma-Hakkannd;  agga pärrast läinud ilmad külmaks, siis jänud kõik jälle kinni. - Ülleültse ei olla neil se aasta suurt wilja saki lota; kardawad jälle nälja kätte tullewad. Püssi-rohho wabrikust, mis Peterburgi linna hommiko pool külges, ülle Newa jö'e Ogtaö peab, kuida kauba seitung könneleb, 14 tuhhat puda püssi-rohto ühhe föa-laewaga Kronstadti, Sweaborgi ja Riga sadetama. Sesamma seitung teab ka könneleda, kui suur Wennerigi posti sisse tullik aastal 1869 olnud. Mödaläinud aastal sanud 6,145,836 tembeldM  - kuwäri ärramüdud ja peale selle 2K,233>462 postmarki ärratarwitud; möllemad  summad hea kord suremad, kui aastal 1868. Seitungide postirahha olnud 1868 aastal 125,496 rubla, ja 1869 aastal 156,215 rubla; jälle hea peotäis surem. Seitungide arro oW 12,678,275 pealt 26,742796 numre peale ' — ksNbad.j Nago meil igga Zewwade Meega palka ja laudi alla tuakse,  otse mndasamMsti tulleb Peterburgi igga kewwade arrutumad pargid (sured arvutumad lodjad woi padid) köiksuggu kaubaga kaugelt Wennemaalt Newa jöggemöda alla, kus esmalt kaup ja pärrast ka park issi ärramüakse. Se aasta on 14 Aprillist sadik, kus jöggi lahti läinud, künni 1. Juni ku päwanl 2579 sesuggust  parki senna tulnud ja kõik sedda kaupa - mis nad senna tonud, arwatakse 2,929,287 rubla waärt Mewad» Kaubale, on todud; 284,7 54 tsetwerti wilja; 299,1 49 tseLwerti ksero; 187,579-puda hemo; 84,8WPuda linno; 112,191 süld tulle puid; 464,544 sae? lauda ja 5,257,999 telliskiwwi «. Mofkwast. sTullekah j u - Mõskma  seitung könneleb surest tullekahjust, mis seal Juni ku essimeste päiwe sees olnud. Wina  keller, üks arrutu suur ühhe kordne kiwwi maea, raud uste ja hakna lugidega, nelja nurka ehhitud, kus suur hoow keskpaikaö ja keSset howi suur. tiik. Maea seisab ühhe sare peal, mis Moskwast läbbi jooksma jöe ja kanalide läbbi senna sündinud. Juni ku 6 päwal, kello werend kaksteistkümmend hakkanud-tulli Popowi  keldris, kus ta ühhe püttasseppa läbbi lahti pirituse hami parrandama ja et pimme, wötnud  ta latriga tuld kasa, agga õnnetumaks olnud lstrel üks ruut katki. Seal kloppides pritsinud piritus praggude wahhelt wälja/ mis latra tullest pöllema lönud ja pikse ussinusega kõik hami pöllema pannud. Sest olla haam lõhkenud ja wnnetumatv püttsSseppa pöllema piritusega täis pritsinud, kus ta raskid hawo sanud ja ei arwata ellusse jäwad... Selle wahhe aea sees olli tulli ärraarwamata ussinusega laiale  laggunud.: Sedda nähhes olnud silmapilgo aeaga tullekustutaja kommando seal, ei olle agga tuld maigistada sanud; seisnud kõik Pspowi  mina hamid, ülleüldse 800, lama tulles.  Nüüd ei olnud muud, kui lausa tullemerri  mis wasto taewast käinud ja sured tulle jõed jooksnud ülle howi tiki, ka seal ei olla pöllew piritus weel ärrakustunud.  Fgga.silMüpilk olnud karta, et tulliks KoshZleri kelvMft/ kus - W ka raud uksed ja 205