Perno Postimees ehk Näddalileht M 7. t» 75 Mnes iDernus, neljapäew 15. Webruaril.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal pärrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla Sv kopp. Ses lehhes seisab: Laewa waomisest. Ommalt maalt: Riast: Raudteest. Uus laat. Tallinnast: Raudtee sissetullikust. Mõrtsuka tööst. Peterburgist: Lubbadus. Rõuge pannemisest. Suur wöit. Smolenskist: Hallastamata issa. Wöeralt maalt: Saksamaalt: KOaastane mällestuse väew. Berlinist: Keisre reisist. Prantsusemaalt: Prints Napoleoni protses. Jtaliamaalt: Tulle purtsaw mäggi Wesuw. Uus ramat. Uemad sönnumed. Perno Postimehhe tellimesi wöetakse weel iggal aeal wasto ja sawad wälja tulnud numred, ni kaugelt, kui need weel ullatawad, järrel antud. Postimehhe  hind on, kuida üllemal nähha, neil, kes issi trükki-koeast ärratowad, aastas 1 rubla 30 kopp., agga kellele postiga saab sadetud, 1 rubla 90 kopp. höbb. Laewa waomisest. Januari ku 23. päewal on Inglise kanalis üks wägga suur õnnetus sündinud; üks suur auro-laew on üht suurt purjo-laewa, kus peale nelja saea reisia peal olnud, merre põhja maggama  Assi on ni hirmus, et kellegi sulg ei jõua sedda wälja juttustada. Sest asjast juttustab Kölni seitung nenda: Dowerist, 24. Januaril 1873. Neid esstmesi  sonnumid, mis sest õnnetusest, mis Dungenesi  jures sündinud, saime meie ühhe padi- meeste käest, kes 30 reisist ja merremeest weesurmast  ollid peästnud. Neil meestel ollid hirmsad asjad sest laewa õnnetusest jutlustada jo nemmad arwasid endid, need ainumad ollewad,  kes neist 412 innimesest, kes selle laewa peal ollid, on wee surmast peäsnud. Õnneks tulli agga nattukese aea parrast üks weikene auro-paat, mis 31 innimest ja selle järrele üks lootsi paat jälle 21 innimesega mäele; agga selle peale ei olle üht padikest egga laewakest ennam tulnud, sest on siis arwata, et seal selle laewaga ühhes 327 innimest, naesed ja lapsed öö pimmeduses merresüggawuse hauda on langenud.  Mis need, kes ellasse jänud, juttustawad,  on kibbe ja wallus küllalt. Paljo neist nuttawad omma naesi ja lapsi tagga ja assi näitab ka tõeste kibbe ?ül ollewad. Ehk kül reisiate hulkas paljo abbiello parist omma wäetima  lastega olnud, on nende arro wägga weike, kes elluga sealt ärrapeäsenud wiis naeste rahwast ja weel wähhem lapsi, kes el-