Tallinna Sõber M 23. Esimene aastakäik, Tallinnas, Z'- Taltsekuu pääwal 187 S. Ultöldne aealeht EesUrahlvale «sal ja lianades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: aastas 1 rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakfe wasta: Tallinnas: Li«dfors'i päriate trükimajas. Aetervurgis: J. G. Seetandt, o»ilu.«peaas 54. Tartus: W. Just. - Sernus: K. Kubewitta. Wakweres: L. Wattky. H»aides: A. SeidetScrg. Kapsaku-: K. A. KollSerg. Kuresaares: Hh. -Lange. Ambtas: A. Kr. AaudKepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass H.CL?..) Register: Ümberwaatus läbi Euroopa. Omalt maalt: Tallinnast: Lüpsi-asjade näitus Peterbmgis. Raudtee-ametnikude kassa. Luterus? waeStelaste maja. Baltiskist: Õnnetus. Peterburgist: Suurwürstide kodutulik. Margused. Nmst: Tulekustntajate seltsi ülespidamise raha. Krenzburgist: Rööwlid. Siomaw-Borissoglebskist: Wargnö. Bakuust: Haiged sõeamehed. Tiflis'ist : Koolid. WVeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Hispaania maalt. Ballon poolsaarest.- Kohatised sõnumid. Jutuleht. Linnuwarga lapsuke. Ümberwaatus läbi Euroopa. Täna oleks kord jõudnud kolmandemaft kihutajast  Euroopa riikides ja rahwaste kestis, se on selt sili kuist wvitl emis test ligemat seletust anda. Keerutaw aearataS on aga wiimiste  uädalite sees suure kiiruga wurisemas olnud ja on Homikumaa asja unes te ülespidi pöörand. Sellest on riigiwalitsuste wahel ühendusi  ja lahutusi sigineud, mida aealehed igalt poolelt wähema ehk suurema ofawusega ja wähema  ehk suurema tüliga ja käraga seletawad. Need seletamised, tülid ja kärad mõeduwad ka juba meie maa ja rahwa rahulise koduelu kohta, kui ka mitte otsekohe, siis omitigi kui käänakad teed mööda, ümber kinkude, läbi põesaslikude ja ümber madaluste. Jätame siis se kord weel seltsilikud wöitlemised läbirääkimata, kellest üleil  lts e loodame, et need Jumala abiga meie maast ja rahwast eemal hoitud saamad ja pöörame Homikumaa poole tagasi seal körwas ka tähelepanuks,  kuida need maailma tülid kõwerat teed mööda meie rahulise koduelu külge Muduwad. Kuida iuba nägime, on lagunema Türgiriigi, se „Haige mehe" päranduse pärast palju maidlemist,  tüli, kadedust ja kartust Euroopa riikides ja igalt poolelt topitakse sellele nii palju arstirohtu  sisse, et oma kideuemat elu pääwaft pääwa  edastajada wõib, kuuni üks ehk teine tema arstidest parajat aega jõudma loodab, pärandust kotti pista ja oma enese aita kanda. Weneriigi wägemad sõeamäed olimad miimfes merises sõeas nii palju wöita saanud, et selle asjale otsalist seletust teha wõimalik oli ja meie Suur Keiser, oma enese kasu ja kõrguse peale maata mata, oli Ristirahwast kes Türgi walitsuse  all elamad, iseriiki seadnud. Aga Austria- Ungruriik ühelt poolelt kartis Slaami rahwa wägemat ühendust ja Inglismaa teinepoolt kartis  oma enese laienduse takistust. Kongress Berliini linnas mahendas suurt Bulgaaria riiki, kuida se Sau-Stefaano lepingu järel pidi asutud  saama ja asjad jäiwad otsani seletamata. Selsamal aeal wõtsiwad Törgiriigi sõbralised toetajad Jnglisma Küprose saare ja Austria- Ungrumaa mõttis Bosnia ja Herzogowiina maa, kõik „ haige mehe" kindlamaks toetuseks. Wene weremaewa palgast olimad pealtwaatajad sedawiist  omale kasu kiskunud ja se pidi muidugi juba Wene maimu ärritama. Kui aga pärast Saksamaa ja Austria-Ungrumaa wahel ligem ühendus stgis, sai se esiotsa kui Weneriigi wasta tehtud täheudud, ja wõeramaa aealehed ja riigimeeste  awalikud kõned ei wiiwinud seda ühendust  nenda seletada. Et sele läbi Wene waim rohkem ja rohkem ärritud sai ja ennast aealehtedes iseäranis Saksamaa  wasta pööras, mis Wene sõpruse abil oma ühendust ja wägewust leidnud on. Tänamata meel sigitab mi ha üksiku inimeste wahel ja rahwaste  wahel. Meie kui Weneriigi truumid kodanikud  saame siis ka wäga heas te sellest pahast meelest aru, mis Wene aealehtedest Saksamaa wasta räägib. nii kaua kui selle uut sõbrust ühegil musil Wenemaa ehk ta Slaami suguarude  ühenduse, tugewuse ja loodusliku edenduse wasta tähendada wõib. Et Wene aealehed uute ühenduste üle wõeramaa  riikide wahel kurjad on, nii kaua kui nende ühendustele mitte sõbralikumad tähendust meie poole ei leia, seda meie mõistame ja selle juures  töötaksime oma hääle ka nende kõrwa, kui se hääl läbi laia ilma kõlada wõits. Et needsamad  Wene aealehed sellest aga asja wõtamad kõigi selle wasta pahased olla, mis Weneriigi piirete fees mitte igapidi täieste Wenelane ei ole ja üht rahwasugu teise wasta ärritada piinama  d, seda ei mõista meie mitte, kuida ka juba enne siin paikas selgest ja julgest wäljarääkinud oleme. Nende aealehtede meeled lähemad aga aeg-aealt iseäranis Vallimaa sa selle iseolemiste peale ikka pahamaks ja nende himu tõuseb ikka suuremaks, kõiki seda ühesuguseks nühkida, mis tänine isaliku Keisri kaitsemise all oma iseolemist  pidas ja oma loodusliku rõõmsat edenemist  leidis, uus oma man ema te kombeid, keelt ja usutunnistust hoidis. Wene kee li „Peterburgi Zeitlwg", se leht mis meie juures oma pöörase laimamise pärast Baltimaa Tnlekustutaja-seltside wasta weel karmas  mälestuses seisab, se leht ei wäsi ikka jälle uut teotust ja kaeblusi Baltimaa peale tõsta. Esiteks lähemad need teotused ja kaebtused uimelt  Sakslaste wasta maal ja linnades, selgest paistab aga wälja. et meie maade iseolemine üleültse selle lehe ja selle seltsiliste meelt wasta on. Tühjast tülist Tallinna Linnasaadikute kogus,  kus üks Linuasaadik hiljuti kiuste pärast Wene keelt rääkis, wõtab se leht asja pilka juhtkirja  teha, kuhu sisse kõiki oma sappi kallab. ' Kui se Zeituug esiteks Vallimaast ja sellest, kui wäga seda maad ja randa Weneriigi! karmis  on, pitkemalt kõnelenud, räägib edasi: „ Selle aea sees on Vallimaal Wenekeele pärast tüli tõusnud. Sakslaste pärimised on ülewäga naljakad ja meil on kindel lootus,  et Wene Kubermangu-walitsused Sakslastele  nende weidrat lapselist pärimist seletama  saamad. Se ei ole jo mitte häbi ühe keele kõrwa heita, mida Weneriigi Zsewalitseja  ja 80 millioni Wenelasi räägiwad. Meie Baltimaa isewiisi kombetega, mida meie walitsus  oma wiimiste uõutuste läbi nii usinast kui wõimalik uuendada püüdis, on ka nende Wene alamatele tugiks, kes läbi kõigi riigi wäljalaotud, ikka weel Saksakeeli tarwitawad ja Luternse usutunnistust kinnipidawad. Vallimaa  kombele peale toekates, ei saa nemad ennast weel kaua Wenelaslega segama ja nõuawad i semust kiriknwalitsuse. Saksakeeli kirikukoolide ja Sakslaste inimesearmaslajate abikassade ja asutuste abil oma isewust elu edasipidada, mida koguni mitte kaitseda ei tohi." j. n. e. Wenekeeli „Peterburgi Zeitnng" laseb siin kord oma näokatte langeda ja näitab õige selgest,  mis tema teha tahaks, kui riigiwalitsuS kord tema kätte saaks. Tema tahab aga kõiki seda lõhkuda ja lämmatada, mis ial teistwiist kui Wenewiisi on, olgu se iseenesest hea ehk paha, must ehk malge. Selle lehe järel peaksime  meie ja peaksiwad meie kodumaa menuad laias Wenerims ka oma usutunnistust ärasalgama.  kui selle meele järel olla ja sette ees kui täielised riigialamad maksa tahawad. Meil on teada küll, et sesugnsed aealehed mitte malitsusepidajad ei ole. aga vilkal aeal nnlliwad weetilgad kaljud õõneks, ja meil on ka teada, et mitmed hääled Eeslaste ja teiste Baltlaste k-.sns tõnsnnd on, kes sesuguste aealehtedega  ühe pasuna sisse pnhnwad, keS teadmata  mis tegewad, lõhkujatele talwu kättekannawad,  mille abil need meie maarahwa wahele  pragu lõhuwad ja laiendawad. Meile, kes meie oma kiisamaa isamaa iseolemise eest seisame ja kosta me, meite on ettewisatud, kui oleksime meie küll ustawad Keisrialamad. aga mitte ustawad riigialamad. Kes seda kitsast wahet Keisri ja riigi wahel leidnud on, need wõiwad seda ise Jumala ees wastata. Nendel ei ole teada, et keel ja usutunnistus riik ei ole; nendel ei ole teada, et se kes ühte salgab, ka teises kahewääriline on; nendel ei ole küll ka teada, kui suurt rumalust sellega tunuistasiwad, kui Keisrialama ja riigialama wahel midagi wahet leidsiwad. Meie ustawad Baltlased Eestisugust, Saksasugnst, NootstsugutT ja Jumal ise wõib teada, kelle sugust, meie ei saa sellest wahest aru, meil on meie riik ikka seal, kus meie Keiser on, kelle alamad meie oma sündimise  järel, oma wande järel ja oma südame järel oleme, ja se ustaw weel Keisri wasta, teeb meid iseenesest ustawaks riigi, meie suure isamaa wasta. Sesugnsed aealehed ja isekirjad tahawad noolekimpu lahutada ja ükshaawal murda. Meie peame oma Eestiweudadele meeletuletama, et nemad ka iga teist rahwast ja iga teist keelt auustama ja omalt poolt toetama peawad, kui nendel nende oma rahwas ja oma keel armas on. Kes sesuguste uheksnühkijate seltsi heidab, se kaewab oma enese rahwusele hauda! Meie