olnud, kuida wannad aea- ramatud jutlustama  d ja nimmelt 6. künni 11. Webruari ku päewani 1714 siis 1. künni 6. Webruari ku päewani 1716 ja aastal 1721 kus ta 17. Märtsist künni 22. Mai ku päewani Rigas asset piddanud. Kas saab wanna Ria lin ka selle peale jmötlema" hüab „Westnik" löppetuseks weel ..et 3i). Mail 1872 selle sure Keisre Herra 200 aastane sündimise päew on, jkes ni sure arm oga selle linna ja kõige Balti kubbermangus ellawa seisuste peale mõtteluul)?"  Balti kubbermango sündinud asjade tallituses  on suur Keiser Peter i. wägga paljo teinud;  need tingimised mis temma 4. Jutil ja M. Septembril 17li) nende politika asjus on teinud, on kõige kubbermango seestpolise asjadele sureks kassuks ja sedda wäärt, et Ria linnale peawad meletulletama, selle sure mehhe mällesluse päewa pühhitseda. Tallinnamaalt. Hirmus õnnetus. Lõuna Zärwamaal Paide linna lähhedal, Purti kihhelkonnas, Eiwerre maldas, on 15. Oktobril  üks tallomaea pöllema läinud ja ka mani mahha pöllenud ja sellega ühhes nelli last tulle labbi surma sanud. Wiis täis kaswanud  innimest, kes neid õnnetumaid tulle surmast  peasta tahtnud, olla ennast wägga ärrakõrwetanud  ja ehk kül tohter neil kaepärrast olnud ja teinud, mis ial wöimalik, on ommetige  üks naesterahwas omma pöllend hawa  Vesse kaks päewa hiljem ärrasurnud. LähheWat  teadust ei olle weel, kuida se õnnetus seal tulnud, ja kust tulli waljaläinud. Peterburgist. Rigi wõlg. Rigi panga  sõnnumite jarrele mis seimng .Nord. awwalikult teada annab, peab rigi wÄg, mis rahma kaes likuma kredit-pillerire sees, se on: kelle eest pabder rahhad wälza astud 566,W6,395 rubla 23 ksppikad wälja teggema.  Aasral 1870 on wals pabder rahhastd  ülle kõige rigi 219,3õl rubla käest ärrawöetud  ja rigi panga katte antud: üüeüldse sest sadik, kui essimesed wals rahhad wälja hilmunud, olla 1,M8,6W rbl. Wals radhasid leitud, kelle seas ust Wals Merist 24,34 t rbl. eest leitud. Kül jubba suur summa, mis selle lühhikese aeaga wals meistrid walmis teinud. Kortrite pudus. .Peterburgi saksa seitung kaebab wägga waljuste selle ülle, et seal sures pea ja pessa linnas kibbe kortrite pudus üsna pärris többeks on assunud. Ehk kül sesuggust többe ja kaebtust ka teiste linnades on, sest et rahwa arro meie ajal iggaö linnas omma ossa kaswab, siiski ei õlle se pudus mmal ni tuntaw, kui se praego Peterburgis on ja sepärrast on se seal wägga immelik, sest et sealatse ma ea perremeeste! sedda pruuki ei olle, et ta ka nimmetud aeg omma üürlassele ette ütleb, et maeast peab wälja minnema, waid seal tewad ennamiste sedda wisi: tahhab ma ea perremees, et üürlane peab wäljamisnema,  tõstab üri hinda suremaks ja üürlasel ei jae nüüd muud nõu ülle, kui maksa rahha eht minne wälja, ja se assi lähhäb aeg aealt ikka pahhemaks; rahwa arro lähhäb suremaks, agga ust maeastd ei tulle jure, sepärrast pead ruum wäggise käest kitsaks minnema; kõige ennamiste  on allam suggo üsna päiwis, ei tea ennam, mis ärra tehha; rumi puduse parrast tikkuwad mitto leibkonda ühhe weikese korterisse  unnikusse kokko, kus innimeste hinge ja higgi hais luhwti ni paksuks teeb, et innimene wälja st stsse astudes üsna lõõtsutama jäeb, hing pannakse kinni; on se siis weel imme, kui kolera senna ka pessa asse teeb ja rumi hakkab teggema. Aega möda asjad käiwad, ütleb jo üks manna sõnna, sepärrast on siis ka lota, et selle polest asjad parrema korra peale sawad minnema; egga se enne lähhä, kui wallitsus issi sedda hakkab teisiti siädima. Üri rahhad on hirmus kõrgeks tõusnud, sinna wasro ei woi kül wallitsus middagi tehha, waid si jäeb ikka ma ea perremehhe ja üürlase wahhelisiks kokko leppimise asjaks, wallitsus woib agga laska maeasid jure ehhirada; sowida  õlleks, et si ka sünniks! Raske wihma saddo. Sealt kaeba  rakse, et allalisid rasked wihma saod kõik maad ja teed pärris porri auguks teinud, mis läbbi kõik morid ersi kui kammitsisse janud, ja kauplemine takkistamas. Se ei olle mitte weel si ainus assi, mis rahwal melepahhanduseks  ja sureks kahjuks, waid si surem assi ja hädda on seal jures weel si, et kõik nende 366