litsus nende ettewötmist saab lubama ja kinnitama,  see on nimelt Perno-Wäsma raudteed, nende arudega Antsenist Riga ja Antsenist Tartu. Hiljemad sönumed könelewad, et Liiwimaa ökonomii seltsi wolinik, kammerherra paron von der Pahlen, kõigekõrgemalt seda luba olla saanud, ühe aasta aja sees, oma kulu ja rehnungi  peale Üht raudtee linijet Tartust üle Walga ja Wolmari künni Riga järel uurida ja ülespanna. Mis sest pärast saab wälja tulema, kes seda ette wöib ärateada; aga niipalju  näitab asi ometige kaunis selge olewad, et Peruu rahwal nii pea suurt raudtee lootust ei saa olema; kas ta tuleb, ja millal ta tuleb,  ei ole meie teada. Omalt maalt. Pernust. Tulekahjudest. Laupääwal 19. Juunil, pärast lõunat n'a kells wie ja kue wshel, kui parajate oma kortri ukse ette wälja astusime, nägime Merekülast paksu suitsu ülestöuswad, mis juba tulekahju kuulutas. Warsi selle järele tuli ka keegi jookstes ja ruttas  linna tulekustutajat kommandut appi kutsuma;  ühe waese woorimehe wäike majakene oli ühel aeal, kus maja peremees hobustega linnas ja perenaene oma wäetima lapsega saunas,  oli põlema läinud. Kõik mis neil ka mähe oli, see jäi sisse, ega pole neil muud järele jäänud, kui need hilbukesed, mis selgas olnud. Õnnetu mehike! just kaheksa aasta eest oli tal seesamma sugune õnnetus, kus jälle kõik ärapöles.  Kuida kuulnud oleme, on maja kue saea rubla eest assekuriritud olnud, aga muu maja kraam ja üks hea wanker ja üsna uus saan, mis kuuri al seisnud, on ärapõlenud. Kust tuli hakkanud, on nii paljo teada, et kuur enne põlemas olnud, kui elumaja, aga kuida tuli senna saanud, seda ei tea keegi; näitaks nenda, nagu oleks see põlema süüdatud; aga kes on seda näinud? Wõib ka olla, et mõni jömsik oma papi rossi sääl põlema pani ja põlema  tikku kuhugi maha wisanud ja sest tuli lahti läinud. Üks on kes seda selges te teab, ja see on Jumal taewas. Kuida kuulnud oleme, on esimese poole Jaa- ni-kuu sees Roodi maldas, mis Jakobi kihelkoridas,  neli talumaja kõige körwaliste hoonete ja maja kramiga maani maha põlenud; ütlewad  et pererahwas heinamaal olnud ja seepärast  midagi asja 'pole wälja saadud; kaunis  suur kari lambaid olla ka sisse jäänud, mis palama ilmaga karjamaalt koju tulnud ja lautas marju paika otsinud, aga sääl õnnetumat  surma saanud. Teine tulekahju. Jmekspanemise' wäärt on, et meil suisel aeal ikka rohkem tulekahjusid  on, kui talisel aeal ja see näitab nenda, otsekui näitaks rahwas suisel aeal paljo hoolimatamad olewad, kui talwe, sest enamiste pääseb tuli ikka hooletuse pärast lahti. - See oli 22. Juunil, homiko kello kahe aeal, et tule kel meid unest ülesäratas ja kui woodist wälja kargasime, nägime marsi, kus kahju oli. Meie auusa ja wapra tulekustutamise kommandu ruttulise appi ruttamise peale, said sääl ligi olewad majad hoitud, et muud ära ei põlenud, kui püttasseppa meistri Hindrichsoni suur kuur, ta pesuköök ja wärktuba, aga ka wäga palju püttasseppa ametis pruugitawaid saare puid ja ka malmis tehtud tööd. Suur tänu meie wapra tulekustutaja kommandule, aga kõige suurem tänu Jumalale, et ilmuke maga oli ja laskis kustutamise tööd hästi korda minna. Tuli oleks meel palju ruttem kustutud saanud, aga suur mee puudus pitkendas  aega. Pernomaalt. Suiste pühadest. ..Perno Postimees" kõneleb omas 25. numris Suiste pühade pidamisest pölastes ja kuida need kallid pühad saal nii wäga alwaste peetud  ja hirmsaste ärateotud; aga paraku! kes mõtleb selle peale, mis need kallid pühad tähendawad,  ja mikspärast neid pühitsetakse? waid palju, ja iseäranis noor rahwas, elab neil kallil  päiwil oma liha tahtmises, priisklemises ja prassimises, ega mõtle selle peale, et selle eest ükskord wastust peawad andma. Nenda oli ka lugu siin meie kihelkondas ja nimelt Testama  mõisas, kus üks häbemata töö tehtud sai, mis ristiinimeste juures mitte ei peaks ettetulema;  kui üks seesugune asi paganate juures  sünnib, siis ei oleks see imeks panna, sest et nemad neist kallist pühadest midagit ei tea. 219