Perno Postimees ehk Näddalileht M 48 R 874 IWes neljapäew 7. Nowembril.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla SO kopp. Ses lehhes seisab: India-, Australia- ja Hinamaa wahhelesist saredest ja sealt rahwast. Ommalt maalt: Peenust:  Esfimene külm. Riast: Ulleüldisest wäetenistusest. -- Kõige kõrgemalt antud käsk. Abbikassa tööst aastal 1873. Tallinnast: Balti raudtee sissetullik. kiwwi pannemisest. Kuramaalt: Ilmadest.  Peterburgist:  Tullekahjudest. Wöeralt maalt: Berlinist: Kõrged küllalised. Würzburgist: Kulmanni protses. Shweitsimaalt: Söatenistuse wasto walmistamine. Prantsusemaalt: Laggund ollek. Aeawit eks Harjo Karel ja Otsa Mihkel. Kauba hinnad. Judia, Australia ja Hinamaa wahhelesist saredest ja sealt rahwast. Hakkame tänna sealt peale, kus meie jut 43 numris seisma jäi ja nüüd tullewad Molukki  saared ja nende hulka arwatakse esmalt Banda saared ja nende rikkus on isseärranis  muskatpuu; se õitseb ja kannab allati omma pähklid, agga kõige rohkem on neid sada Augusti, Nowembri ja Detsembri kuude sees. Teiselt on Amboini ja kolmandalt Ternate sared. Need on jälle rikkad kõige suggu rohhu ja puide kaswu poleft, et rahwal pea muud tööd tarwis tehha põlle, kui agga sedda kokko korjata, mis maa kannab.  Need saared on rikkad ühhe wägga tarwilise ja kassuliko puu suggu polest, mis seal otse nendasamma metsades kaswab, nago meie jures leppad ja kassed ehk kused ja männad,  ja se on sagu- palmi-puu; selle puul on suur südda sees ja se annab meile sedda penikest  manna tango, mis meie podidest naela kaupa ostame; seatakse rahwal ei olle suremat  tarwis, kui puud mahha raiuda ja süddant  seest wälja wötta, manna tangud marsi käes. Se puu suggu ei olle mitte se ainus, mis seal kaswab, maid seal on meel mitmed suggu wägga kallid puud. Sedda nähhes tõstis Hollandi rahwa süddames, kes seal lähhedal  ellas, ahnus ja kaddedus omma kronitud  pea püsti ja sundis neid naburi rahwa peale minnema ja kõik penikesed rohhud ja marja puud ärrarikkuma, et siis sedda suremad  hinda omma marjade eest sada; agga Jummal ei olnud selle rahwa wasto mitte ni kadde, kui nemmad ollid ja laskis ärrarikkutud  wössad ja rohhud jälle ueste kaswada ja Hollandi meeste lotus, nende marjade läbbi õige rikkaks sada, läks nurja. Ehk nemmad kül wahwad ja tublid mehhed ollid , naburi saarde rahwast ärrawöitmas ja neile kahjo teggemas,  agga Jummala wasto ei sanud nad ommetige mitte, temma teggi, mis temma tahtis. Wilippinide ehk Manilja saarde