tunud isi üleöse kaagi pääle hukkamise paika, kus 11 naelaline raske kirwes tema pää ühe hoobiga otsast ära löönud. Kuidas töö nenda palk, ja Saksa maa aealehed on kõik sellega wäga rahul, et Höödel oma otsitud palka kätte sai. Ka on Saksa maal uus saadus  sotsiaal - demokraatlaste wastu juba malmis,  ja sai 2. Augustil ühendatud Saksa riigi nöuukogule ette pandud, mis järele wäga mönusaste nende narridele päitsed paha pannakse.  Austria maalt tulewad ikka jälle kurblikud  söa ja lahingite sönumed. Mitmes kohas  on juba mässajad wäga wahwaste wastu pannud ja kaunis rohkeste werd ära walatud. Siiski, mingu aega mis läheb, aga wäga kaugel ei ole wist nende tülide ots mitte. 128 tuhat meest on Austrialasel püssi all ja söa wastu malmis; aga seda arwatakse meel mähe olewat ja meel juure wötta. Sest üksi hommiku  pool Bosnia maal peab 16 tuhat wäga hääste söariistadega ehitatud mässajad Austria!  wastus olema, ja isi meel muial. Kui aealehed kott räägiwad, siis olla asjad ometige  nii kaugel, et Austria ja Türgi wahel marsi kokkaleppimine oodata. Inglis muu parlamendi liikmed lasti 4. Augustil kodu puhkama. Nüüd on siis mana Disrali käed üsna lahti ja wöib otse edasi minna, nenda kuidas ta isi tahab. Siiamaale  oli ikka parlament pöigite jalge ees, ja tegi t'ale wahest pisut takistust. Kahju aga, et Disraeli seekord mitte üsna terme ei ole! Juhtub see juut Inglis maal oma käed rinna pääle panema, siis ei saada teist tema sarnast küll wist mitte naljalt enam leitama. Wäga palju pääwalu teeb Inglastele ka see, et Wene mäed Kesk-Aasia maal oma soodu ikka edasi nihkuwad. Disraeli ja kõik Inglased wärisewad  oma India maa eest, mis nende suurem  leiwa kott ja wilja ait on. Tehku see Inglastele hääd ehk paha meelt, aga Wene rügemendid on kolmes suures kooris Kesk- Aasia maal hommiku poole nihkumas. Wene maa tahab sääl 5 Khaani malda enese alla wötta ja nenda musi läheme siis pääle 466 wersta jälle India maa piiri ligemale, ja ei jää wiimaks enam rohkem wahet, kui üksi 68 penikoormat. Kui sinna juure meel arwata, et Pärsia shah ja Afghanistan'i würst suured Wene maa sobrad on, ja isiäranis meel säälne rahwas, kes sugugi Inglise walitsust ei salli. Noh, siis on ju muidugi Inglastel asja küll, mikspärast nina kärtsutawad ja kulmu kortsutawad.  Aga mis teha. Peawad sellega rahul  olema, mis nende osaks on antud. Türgi maalt. Sultan palus küll Inglise  kuningaanat, et fee pidi Austria walitsust paluma mitte, wäga kaugele Türgi maa sisse oma wäge saata. See nöuu ei aitanud aga midagi. Inglis maalt ööldi, et nemad midagi  Bärliin'i kokku lepitud rahu tingimiste wastu teha ei wöida, sest et n'ad seda omalt poolt alla kirjutanud ja toeks tunnistanud olla. Mis aga Türgi walitsus nüüd ette wötab, ei tea seda praegu ükski. Aealeht „Politiika kuulutaja" kirjutab aga sest umbes nenda: ..Peame imeks panema, kuidas Türgi walitsus ennast söa wastu walmistab. Näitab  n'agu et Türklane ei San Stefaano ega Barliin'i rahu lepingutest mitte midagi ei teaks. Üle kõige riigi saab nekruutisid wõetud, ja iga päaw tulewad falgade wiisi noori mehi Konstantinoopol'!, kedaid sääl aea wiitmata söa ülikonnasse pannakse ja hoolega õpetama hakatakse. Ameerika maalt tellitakse ja weetakse  päratumad söariistade koormad j. n. e. Ühelt poolt räägitakse küll rahu ja kokku leppimist,  teiselt poolt jälle söa wastu walmistamift.  Ja mis säält wiimaks wälja peab tulema, ei saa siiamaale weel ükski aru. Tesfaalia ja Gpiiruse maakonnades peawad Türklased tubliste kindluste kallal tööd tegema; igale poole uued suuredtükid pääle saädima ja muud. N'ad ei taha sest sugugi taäda, mis Bär!iin'i rahu leping Kreeka piiride  parandamise kohta kinnitab, waid hooplewad:  ..Mis meie, on meie!" Pääle seda peawad  Türgi soldatid sääl elawa Kreeklaste wastu just kiskuja hundide kombel ennast ülesse näitama. Kõik, mis ette juhtub, riisuda ja põletada n'ad ilma armuta, nenda et nende maakonnade sisse, mis Türklase alla langeda, mitte midagi ei peada jääma! Nenda on siis lood praegusel aeal jagelewas  Euroopas. Ka teiste maailma jagudelt ei ole palju paremat kuulda. 277