Kustas: Noh mana Mark, miuul 'p ole küll suuremat ühtigi, kui tahan käesolewast asjust Sulle natuke kõneleda, mida sa ehk isegi kuulnud ja näinud oled, ja loodan, et minu kõne Sind mift rõõmustama saab. Mart: Noh Kustas, näita siis, mida Sa wõid. Kustas: Noh mana Lääne Mart, tee nüüd kõrmad lahti ja kuula hoolega, mida ma Sinule ettepuhun: Siin meie Lääne naabris asus sel aastal üks suur põllumees elama; selle tulemisest olid tema alamad kohkund ja mitugi meest ütles: M tea kuida nüüd lugu läheb, kas peame nüüd murehõlmad käe peale wõtma, kohast wälja ja pakku panema?" Aga tühi kartus tuleb ikka enneaegu. Tuli asjaõiendamme  kätte, siis saimad mitmed naabrid selgeste aru, et hunt nii suur ei ole, kui harjutakse.  Maade omanikul ei olnudki muud tahtmist,  kui aga rahwaft täieliku korra peale seada, rumalust ja santust rahwa seast kaotada ja nii palju oma asju toimetada, et oma igapääwast leiba saaks. Ja nüüd kuulen juba mõistlikumate  meeste suust, et sellest wiimaks õige hea mees mäljatuleks. Palume aga Jumalat , et temale head termist ja jõudu annaks; ta saab wist kelmidele katkuks ja tarkadele rohuks olema. Mart: Ah soo, ma saan juba aru, mida Sa minule milistada tahad. Sa räägid mift M. . . . kihelkonnast O. . . . mõisa pärisherrast.  Jah, se mees on minulegi rõõmu teinud.  Tema käis ka meie meiket lastekooli maatamas, laskis lapsed oma juure koju tulla, ja lubas ka edaspidi meid maatamas käia. Se tegi lastele kui uut tuhinat, et herra neid on laulda lasknud ja on käskind hoolega Weuekeelt õpida; üht poisikest ka weel sellega röõmustand, et temale iseäranis ütles: aga hoolega, Sina saad marsi Wenekeele kätte." Mis mahe sellest pääwaft saadik on tulnud. Enne pugesiwad  lapsed kõrwale, kui herrat tulema nägiwad; nüüd läheb igaüks juba rõõmuga teda waatama ja lapsed könelewad isekeskis omast noorest herraft,  niipalju kui igaühe mõistus kannab. Herra tuleb wist marsi meid waatama," ütleb üks; ,küll nemad tulemad kiriku-herraga seltsis",  mõtleb teine. Kustas: Tõsi küll, wana Mart, Mina olen seda juba ammu tähelepannud, et kus mõisaherra kooli maatamas käib, seal lastele teine maim sisse sigib. Nii heaste kodu kui wäljas on laste ja manade suus head kõned. Lapsed ei salligi seda , kui mõnigad mõisaherrast  ehk kiriku-õpetajaft pahaste räägiwad. Mar t: Se on õige, Kustas. Sina oled õige joone peale sattund. Kui asi ikka nenda läheb, siis wõime edaspidi ütelda, et 2 kord 3 ikka 4 on, mitte 5. Kustas: Aeg on kasin ja kallis, peame lahkumist tegema. Mart: Tõsi, manna Ranna Kustas. Ae cil, kus kiirus jalge all. on lahkumist tarwis. Eestirahwa  seas on weel palju abi tarwis, abi sõnaga  ja abi teoga. Tänu Jumalale, awitajaid on ka siin ja seal. Kõneleme pitkemalt, kui kord jälle kokkusaame. Ja kui Tallinna Sõber peaks oma paunaga reisides tulema ja meie üheskoos tema wasta juhtuksime, ma usun, et tema pahaks ei paneks, kui teda paluksime meie kõrma kaljukünka otsa mahaistuma. Risttee lahkumisel puhuksime õige pitka juttu, et üks ots Hio-, teine Wiromaale ulataks. Kustas: Head pääwa wana Mart! Wõiks ka sündida minu poolt. Lääne Mart. Austud kirjasaatjat palume wabandada, et mõne sõna uuendand oleme. Igas maanurkaS on natuke isewiist keel, meie keel peab üleüldine olema. Pidage meid ka edaspidi meeles. Red. Wõiddu-laenu pabberid II. jäggu. Wöidud, mis 1. Mihklikuu p. 1879 on tõmmatud: Nr. Serie. Wõit. 48 7035 200000 9 15860 75000 7 1465 40000 11 15140 25000 22 11879 10000 31 9403 10000 48 9249 10000 19 176 8000 20 6846 8000 22 8256 8000 34 8570 8000 41 8947 8000 3 14055 5000 7 16666 5000 14 15121 ' 5000 16 94 5000 26 15877 5000 39 11123 5000 49 19340 5000 50 19687 5000 Nr. Serie. Wõit. 4 33!9 1000 6 8119 1000 15 19145 1000 16 9479 1000 30 18013 1000 23 4103 1000 24 1975 1000 25 7089 1000 26 1906 1000 23 10456 1000 29 13947 1000 35 14650 1000 36 4525 1000 36 10412 1000 36 18610 1000 41 5762 1000 42 13336 1000 43 16595 1000 47 9486 1000 47 14046 1000 Nalja jutukesed. Mäletaw pea. A.; x, Mina mäletan weel selgest, kui suure waluga minu esimene hammas kaswis." B.: yKui mina paar nädalit wana olin, näpistas mind minu hoidja. Oota mõtlesin mina küll kaewan eidele, kui rääkima õpin!" Hinnad Tallinna turrul. 5. Mihklikuu pääw. Karduhwlid, tsetwk. 50 kop. Herned, t00p.... 7 „ Leatsed, toop . ... 7 „ Tangud, toop ... 3 „ Weikse liha Nael. . 13—17 „ Sea liha nael. . . 13—14 „ Röösk piim, toop . 4 Hapu Piim, toop. . 5 ~ Koore, korter. . . . 5 ~ Laua wõi, nael . . 35 „ Püti wõi, nael. . . 25—28 „ Muna paar ... 3—4 ~ Kauba-Hinnad. 1. Mihklikuu p. 1379: Soola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 19 puda 3 rbl. Heringi tünder 13—13 rbl. Silgu tünder 13—14 rbl. Kopli heina puud 40 kop. Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 18 rbl. Kase puude süld 5 rbl: 25 kop. Männi puude süld 4 rbl. kop. Kiwisüte puuda 20 kop. Kiwitörwa tünder 10 rbl. Soome putörwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—24 rbl. Katukseliwid tuhat 40 rbl. Kustutamata lubja tüüder 90 kop. Tsensuri poolest lubatud. Tallinnas. 6. Mihkli°kuu p. 1379. - Trükkitud Lindfors'i p äri ja te juures. Suur wWimmnine MesterchVa Nbarlld Sammeliga ja wildiga, ja ka Sälg esi, Rosisi, Tülli, Baelu Blondid, Grawattid, eht ,a poolsammet,  sai ja müüb odawa hinnaga Wcde sa Moodi-Magasin, Uue-uulitsas Jwanowski majas, K 32. Selle läbi annan kõikidele Rapla kiriku ümberkaudu teada, et ma seal kohal elan ja Kingisepa tood heaste ja alwalt teen. Minu eluhoone on kiriku ja palwemaja wahel ' MeX. Aerg. TeadMdme. Igasugu lõnga ja maaldri wärwisi, mitmet sugust wirtsi, tisleri lakki wärnitsat, rafswa ja õli kui ka kmastamise salrrnsi, kummi asju, wõi wärwi. kondi jahu uiug kõige paremat woöworost  on odawalt saada Tallinnas, Wiru-uulitsal Zmebelberg Co. juures. Se Proua, kes Mai kuus sell aastal, ühe Kirja selle allkirjaga . „Endine proua tecm»a tudrur" saanud on, palub kirja saatjat ühel Pühapääwat  oma juure tulla. maemplllilll: l 22. Juli kuu p. on Katharinenthalis Schweikerti  platsi peal üks dopelt kapsliga uaesterahwa kuld Uur lühikese kuld kettiga. ärakadund. Ülewal nimetud waewapalka sellele, kes selle Uurt kättetoöb weikse Kompasnoi uulitsast Renne majast  234. DÄeremetjewski kätte. " Ühe weikese perele otsitakse üks ordentlik tübrur Narwa maantel 26». teine kojaukö uulitsalt. MMerahlva Ehlcde ja Uue-uulitsal Jwanowski majas, 92, müüb NaeSterahwa-Prüuell ja Nahk-jaapad, ja ka Kummi-kaloshiv, wäga odawa hinnaga. Uks kojamehe koht on saada. Laia uulitsas maja U 62. 29. Lcikusekuu pääwa õhtul said Koppelmanni  mõisast Keila kihelkonnast kaks Hobust üks must ühe walge kriipsuga nina peal, ja lõhkise parema jala kabjaga, ja teine pruun ühe musta plekiga esimese pahema jala taga, ühe weikse wankrega raud assitega, kelle wakstuh natuge kärisend, ära warastnd saanud. Sellele kes neid warastud asju tagasi toob, ehk nendest teadust annab, saab head waewapalka ülemal nimetud mõisas.. Tallmna ulabnltu Mulaid on nüüd üksi päini saada, Wirü-uulitsal Kpmatjewi poodis. Kuutulus. Igasugused wanad miilid wõiwad uueste ja heaste terawaks tehtud saada minu wiili-wabrikus. Kduard UlehK, Tallinnas, suures Arehewi uulitsas X 2 358. Meil kllMgllüllltllil! Praegu Schnakenburgi juures Tartus wälja tulnud ja igas raamatupoedis saada: Laste arivuwald. Arvamine A-V-D. (arwupiir 1 kuni IVO) kirja pannud ' J Kurrik. Hind 25 kop. Ärwumalta mati. Kastused algebra ja selle algusõpetuste ülesannete kohta. Äirjapannud J. Kurrik. Hind 40 kop. Tülitatud maa. Juhataja pühas kirjas nimetatud maade tundmisele koolile ja kodule kirjapannud J. Pärmann. (Ühe kaardi ja mitme pildiga.) Hind 25 kop. Lõbusad laulud lastelt. Kokku korjanud A. Srenzstein. Hind 15 kop. Kui õpetajad ehk koolmeistrid meie käest korraga ühe suurema kogu kooliraamatuid ostawad, stis anuame «eile 15°/<> (15 protseuti)  hakwematt. T ea daandmised. Saggadi mõisawatitsule poolest saab sellega igaühele, ilma mingi mahe pidamata kvwaste keelatud, Saggadi mõisa piirete sees jahti pidada, lindu ehk kalu püüda. Ülewaatajad on kõwa käsku saanud, igaühe kääst, kes selle wasta teemad,  püssid, jalsi-ehk kala püüdmise riistad  wõlta, ja on siis igaühe oma süü, kui temale kahju sünnib. Saggadi mõifawatitsus. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: Kerdlas: J. Husen, Suure Hiioma-mõisas: koolmeister Liit, Lihulas: N. v. Seegebarth,  Saggadi mõisas : M. Gustavsohn, Koero: W. Duglas, Simunas: W. Norrmann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, Abias: J. Jung, Wõrrus: Vielrose proua, Walkas: M. Rudolss's  raamatu-poes, Narmas: M. Põder. Maal tarwitakse üht toatüdrukud ja üht karjatüdrukud, eh! ka karjanaest, selgemad teadust annab selle lehe redaktor Nõmme mõisas. Sealsamas antakse ka teadust 6 kuum 7 uue wabadiku  koha üle, mida tahtmist mööda ka juba sel suil wõib waStawõtta. Kestl-MM-IAIIUA Wlemler, mis ni warsti kui wõimalik wälja saab antud, ja mis mitme tuhandike wiist Eesti rahwa hukkas lugejaid ja ostjaid leiab, saab tulema aastqga ka üks Adress-Kalender Eestimaalt, nagu saksa keele Kalendris on, lisaks antud, kelle sisse kauba-teadused, ja podide adressid üllesautud mõiwad saada. 1 lehlMilg maksab S Rubla, ja pool lehhckülge maksab I Rubla SO K. Tellimisi palutakse warsti ülesanda Kindftrsl pärijatt triikMMgst. Kuulutus, Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eest rahwa kätte toimetada, peame aga sellepärast paluma, niipalju kui wõib rohkem lehti ühes pakkis tellida. Iga lugejale oma adressi peale saata, käib üle meie jõu.