lapseks sanud ja Saksa rigi rinna otsas immed,  on ta jubba mõnda head ja armastust maitsenud, ja otse kui üks emma omma last sure armastusega kossutab ja kaswatab, tedda puhhastab, kassid ja Harrid, nenda on ka Saksa rigiwallitsus, kui armastaw emma, kes omma last omma rinna otsas immetab, tedda kossutad, kaswatab, puhhastab, kassid ja Harrid,  on ta selle linnale jälle ueste omma armastust üllesnäitnud ja kahhel wisil omma emmaliko heldust temma wasto üllestunnistanud.  Esmalt on Saksa rigi wallitsus lubba andnud senna üht uniwersitäti koli assutada ja teiseks linna ümbert temma raud witsa mahha lohkuda ja nenda rumi tehha, et ennast wöib laiemaks lautada. Kui nüüd rigi wallitsus igga piddi neid püab römustada ja nende eest murret kanda, ei tahha nemmad ommetige sedda ärratunda, waid urrawad siin ja seal selle ülle, et Saksa rigi wallitsuse alla sanud. Minne wötta kinni, kes seal jures süüdlane on. Sakslased ei olle tõeste södda otsinud, waid neid on otse tutti piddi senna wetud ja Prantslased on sedda sanud, mis nad on otsinud  ; eks se põlle meil meles, et kirri ütleb: ..Kes teisele auko kaewab, se issi sisse langeb ja nenda on nüüd Prantslased senna auko kukkunud, mis nad Sakslastele walmis kaewasid;  nüüd on kissendamine suur, agga kes woib parrata, wadako teine kord parrem ette ja ärgo jooksko ni juhmil kombel kellegi kallale.  Õppetust lähhäb meil allati tarwis ja Prantslased on nüüd kolis olnud, piddago agga meles, mis nad seal õppinud ja katsko selle eest murret piddada, et koli rahha ärra maksawad; sedda on neil weel paar head kammalo täit Sakslastele wia. Gratsist. Mele nödrusest. Jummal  on innimesele wiis meelt lonud, kes neid truiste prugib, ei woi õnnetumaks sada; hakkab  agga kegi asjo järrel urima, mis ülle meie mõistuse käiwad ja wanna taewa Tädike meie silmade eest marjule pannud ehk et innimest malle öppetusega õige tee pealt körwale weetakse,  siis on mele seggadus marsi kaes. Obdahhis  olla üks tüdruk paatre nöuandmiste peale esmalt süggawa möttete sisse langenud ja parrast täis nõdra melega sanud. Ta olla peale selle, kui ta kõik omma rahha hinge õnnistuse eest paatre kätte winud, kojo läinud, seal tulle ahjo pannud ja siis ennast selle lotuse  peale ärrapölletanud, et ta siis, kui walge tuwwike taewasse woib lennata. Kurb, wägga kurb luggo, kui need, kes rahwast õige teele peawad juhhatama, neid teelt ärra eksitawad. Prantsufemaalt. Mis wanna Napoleon  könnelenud, sedda teab Kölni seitung  jälle könneleda ja kui meie sedda ka sönna sönnalt ei woi anda, sest et paljo rumi tarwitab,  siis tahhame lühhidelt kokko wötta, mis temma pikkalt on selletanud. - Üks wanna sönna ütlev: kellest südda täis, sest rägib su" ja ptse nenda on se ka wanna Napoleoni jurest  olnud. Detsembri ku essimeste päiwe sees on üks kaunis kõrge seisuse sees mees nimme ei nimmetada mitte wanna Napoleoni  jures olnud, kus nad pikkem aeg jutto ajanud ja könne olnud umbes nenda: „Kui Bordoo rahwal se nöu ja tahtmine õlleks olnud,  üht werewat wabbat riki seada, siis õlleks  se neil üks kerge assi olnud; agga wanna  Thiers on ahnusest aetud, Prantsuse rigi wallitsejaks sada, sedda omma wäega ennese kätte kiskunud. Ta lubbas ühhele sedda ja teisele teist, ja sellega on ta neid petnud, et ta nenda omma au ahnust wois korda sata; Thiers ei olle ka rummal mees, ta oskab immeks  pannemise wisil rahwast ennese pole tõmmata, agga kõige selle jures ei olle ta selle peale möttelnud, et ta selkombel kõik Prantsuse  riki, mis jubba kül önneto, süggawasse auko wöib lükkata, kust parrast raske on sedda jälle wälja awwitada. Ollete jo issi näinud, kui saggedaste ta nendega seltsnud, kes kõik wallitsust tahtwad muta, et nenda ommas käes wallitsuse ohjo piddada. Teie wöite julged selle peale olla, et temma ei kellegis asjas ei sa kohkuma ja wallitsust käest ärraandma. Kõik se maa ja riik ei ussu ennam ühl Zummala  armust seätud keisre riki. Mingo aega mis lähhäb, on wabbatriik ja wabbatrigi tahtjad  kõigil wastomeelt" j. n. e. Nenda on nüüd wanna Napoleon Prantsuse wabbatrigi  prästtenti igga nelja külje pealt höweldanud  ja tedda rahwa ees mustaks wärwida püüdnud, ja nenda katsuda, issi ennast jälle 6