peale, kas se, kes tedda wötta lubbab, ka toita jõuab. Tunnistuseks olla allamal seisaw  assi, kellest üks h.ea söbber nenda kirjutab: Kule Postimees! Ma luggesin so selle aastase  4 numris ühhe tüttarlapse pettusest ja se tulletas mulle mele, et siin meie maldas otse nisamma suggune luggo sündinud ja se olli ühhe latti poisi ja meie walla tüdruko wahhel;  pois ei mõistnud sönnakest eestikeelt agga, tüdruk mõistis ni keelt, kui asja tallituseks tarwis läks. Möllemad ollid ühhes  maeas, pois seppa poisiks ja tüdruk seppa tüdrukuks. Pois olla hilja aea eest alles senna tulnud ja hakkanud tüdruko ümber lippitsema  ja lubbanud tedda ärra wötta, mis agga muud ei olnud, kui pettus; agga tüdruk arwanud sedda tõe ollewad ja andnud ennast kossida. Kui tüdruko käest j a sönna olli janud,  olla ta kaebanud, et ta kuub liig waene, tüdrukul olnud riet seismas, marsi andnud peigmehhele kue täie riet, mis ta sallaja ühhe teise kätte olli winud. Tüdruk olnud römus, et nüüd pea tanno pähhä saab ja se pääw liggi jõuab, mil öppetaja jure lähhäwad, ommast  ettewötmisest teadust andma. Walla tallitaja käest ei arwanud nad tunniskirja tarwis  ollewad; palkanud hobbuse ja läinud teele. Kui nenda paar wersta ollid ärrasöitnud,  sanud nad ühhe kõrtsi ette, seal olla peigmees tahtnud sisse minna, nattuke keelt nisutama, prudike keelnud ka esmalt, agga wimaks  andnud peigmehhele kolme rublase pabberi  ja käskinud minna, issi jänud sani sisse istuma. Peigmees jonud wina ärra, pistnud rahha, mis üllejänud tasko ja läinud ilma prudile näitamata koeo taggasi. Noh, ni paljo sanud paris sõita! Tüdruk ei sanud muido omma riet ja rahha kätte, kui walla kohto labbi. Kohto trahwi sanud pois weel kauba peale. Parras! Häbbemata tüdruk. Tüttarlapsed, kui raisko lähhäwad, tahtwad omma häbbi pettusega kinni katta. Kuulge, mis söbber ühhest tüttarlapsest kirjutab: ..Siin minno lähhedal  Jäärja maldas Rüssima tallo tüdruk N. N. Olli käima peal ja tonud ue aasta laupäewal ilma kellegi teadmata, poea ilmale. Ta olnud nimmetud laupäewa õhtul toas ahjo peal ja ösel, kui maea rahwas magganud, korristanud ta lapsokese toast ärra, mässinud wanna riete sisse ja winud lammaste lauta. Teisel hommikul, kui perre-emmand läinud eitajaid  ta Uitama, leidnud ta riete tükki lammaste  laudast ja küssinud tüdruko käest, mis ride tük seal lammaste al olla? mis peale tüdruk wastanud, se olla lemma must ride tük. Sel silma pilgul ei olle emmand middagit  pahha möttelnud, egga sest arro sanud, mis se rie piddi tähhendama; parrast hakkanud  sedda järrel mõtlema, kutsunud ühhe na ese senna ja läinud watama; agga ei leidnud sealt ennam middagi, tüdruk korristanud selle wahhe sea sees lapse sealt ärra lauda peale. Nüüd hakkanud emmand köwwaste peale käima  ja tüdruk tonud lapse lauda pealt mahha. Perre-issand kutsunud walla ta Uitaja abbi senna  ja temma küssimise peale: miks sa omma last õlled surmanud, olla ta wastanud, et lapsukene surnud sündinud. Emma ja lapsokene  said walla kohto polest silla kohto peale sadetud ja et assi alles kohto al, sepärrast ei tea ma selgemat otsust anda." H. T. Sia maale olleme asjust könnelenud, mis wägga pahhad ja haisewad, agga ommetigs ei olle meie nendega weel walmis, waid meil on weel üks kirri ees, mis ohto poolt küljest olleme sanud ja se haiseb weel paljo rohkem, kui essimesed. Ehk ta kül wägga pahhast asjust  könneleb ja se meile wägga suurt kurwastust  teeb, ef meie Eesti suggu ihho kulges sesuggused  hirmsad pahhad werre - kammid kaswawad,  ei woi meie sedda rakimata jätta, waid pallume agga wannemaid innimesi ja issiärranis  laste wannemaid, ühhe issiärraliko waljusega  omma lapsi kaswatada ja neid ialgi mitte omma silma alt ärralaska. Wadake siis, mis meile Warbla kihhelkonnast teada antakse, ja seon Mõrtsuka tööst!! Sinna kallis aeg, meie maal mörtsuk ja weel pealegi Eestimees! Jah, seal ta on! Üks 20 aastane  noor mees, pealegi leri pois, on Küünla päwal enne lõunat kello kümme, perrede wahhel  metsa tee peal üht harjaste otsiat wennet kirwega ärratapnud; surno tee are auko wissanud  ja kauba kasti metsa winud. Tundi kaks parrast sedda hirmust tööd wöetud mörtsuk  kinni, ja risutud asjad sadud kõik katte 74