süddame peale pannud ja pallunud, et iggamees  römuga selle hea ja pühhaliko tarwitutuse  peale mönned rublad annaks. Ka meie anded wöetakse sure kännuga wasto, kui neid selle palwega iggaüks omma öppetaja kätte wime, et neid senna sadaks. Römus andja on jo Jummala mele pärrast. Ärgo piggistago  siis kegi omma kät russikasse, waid anke ja andke heamelega. Lumme tuisust könneleb wallitsuse teadaandja ja ütleb, et 12. ja 13. Märtsil lõuna pool Wennemaal wägga sured lumme tuisud olnud, mis raudteede masstnad seisma pannud, nenda kui: Koslow- Tambowi, Saratowi,  Koslow-Räsani, Räshsk-Mosshanski, Grast-Oreli ja Shuja-Jwanowa-Kineshma raudteede peal. Znnimest on kui sippelkaid wälja aetud neid teesid lumme angedest wälja kaewama; woi seni ruttu saab lahti kaewetud,  kui ta kinni tuiskas. Rahhade ümberwahhetusest  könneleb Moskwa seitung na kuuldud jutto, etwannemad pabberrahhad Eüropa Wennerikis  ühhe aasta, Sibirimaal poolteise aasta aea sees ude wasto peawad ümber'wahhetud sama. Kust paewast sadik se hakkab ja mil ta lõppeb, ei olle seal nimmetud. Somemaalt. Kele prukimifest kolides.  Kuida wenne seitung..Golos" könneleb, on Helsingforsi linnas se sowimme mitte ükspäinis  allama, waid ka üllema ja targema rahwa seas wägga ellawaks sanud, et öppetus kolides mitte ennam Rootsi- waid Some-kele saaks antud. Suremad mehhed ja targemad koli asjade tundjad prohwessorid, on asja kalo peale pannud ja sedda wägga holega järrel kalunud ja rahwal leidnud õiguse ollewad, ja ütlewad sedda kõige tullusama ollewad, lapsi kolides selle kele peal öppetada, mis keele rahwas  ni hästi linnas kui maal rägib ja se wägga sowimise wäärt, kui Soome keel allama  ja üllema kolides pea öppetuse keleks saaks seätud. Woi õlleks se meilegi pahha, kui meie linnades ennam Eesti - kui Prantsuseja  Laddina keelt saaks öppetud. Tulleb üks laps maalt linna koli, siis tallatakse ta issa emma keel jalge alla ja hakkatakse tedda wöera keeldega nago kotti täis toppima ja tehhakse tedda sel kombel omma sündimise kelega ni wöeraks, et ta sedda peaaego üsna ärraunnustab;  ja meil õlleks tubli Eesti kele mehhi wägga haddast tarwis. Selle kele räkijaid on küllalt, agga pissut temma mõistjaid. Selle polest wöiks assi kül nattuke parremaks minna. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Mis saksa rigi wallitsus Parist asjust arwab, sest kõnneleb üks saksa seitung: ..Meie rigi wallitsus ei tahtnud, kui omma söameeste seiso platsi kindlaks olli seadnud,  ommalt poolt Prantslaste hädda weel suremaks tehha, waid mõtles Prantsuse rigi wallitsus tallitab ommad asjad issi. Nüüd Ütleb pöllastades, et nihästi Thiers kui Jules Wawre omma liig pikkaldase seädimise ja otamisega tuld olla ni sureks minna lasknud,  et raske kustutada. Olleksid nad warma,  kui jubba sedda arro said, et luggu sesugguseks  läks, köwwaste peale hakkanud, ei õlleks assi ialgi ni pahhaks läinud. Mis kõik Eüropa, saksa rigiwallitsuse ollemisest Prantslaste  praeguse tülli wasto arwab, on se, et sedda wägga mõistlikuks piddawad ja Prantslaste  ollemisest silmad ärra põrawad ning nende tööd ühheks ärraarwamata rummalaks ja rop- Mks tööks piddawad, ja sedda kõik rigiwallitsuse  liig pehmuse süüks andwad. Berlinist. Inglise seitungid katsuwad wanna saksa keisert nattuke hõlmast rapputava ja temma ninna al toimutava. Kuulge mis nad könnelewad: Preislane katsuda ilmgllati Wersaillest sedda lubba sada, et jälle Parist linna woiks minna; Prantsuse rigiwallitsus ei olla sedda lubba koggoniste andnud. Noh, kas se peaks nüüd tossi ollema? Ei wist mitte! Meie arwates õlleks ja on ka wist, et kui Saksama peaks arwama sedda häddast tarwis  ollewad ja> rahhoteggemise punktid mitte ei saaks rikkutud, et ta Parist linnale rahho sadaks, egga ei õlleks tal wist sedda tarwis, enne nende käest lubba küsfida, kellel Parist ülle sedda wähhemadki ütlemist ei olle. Seal eksib jgga Prantsuse selts, kes sedda lodab, 125