aga natuke maad eemal; nendasama puududa ka suurtükid ja batareid. Kõigil madrustel kui ka ohwitseridel oliwad  püssid ja püstolid käes. Sell silmapilgul, kui seda oli ööldud, sõitsiwad  umbes 50 sammu Inglaste paadist kaugel, neli wöi wiis Bashkiiri üle silla linna poole. Sedamaid käskis üks ohwitser teist püssi winna tõmmata, mis see, kui ka madrussed paadis tegiwad. Ohwitseri küsimise pääle, mis see tähendada, kostis bürgermeister, et need wist mõned maha jäänud mehed olla; sest teised olla alles hilja aea eest linnast wälja läinud. (See oli tõeste nenda; majoor Pisani oli hiljaaegu kõik söamehed  Pärnust wälja wiinud.) Umbes wiie minuti parast kuulutas ohwitser  bürgermeistrile, et sõja laewade juhataja homme hommiku kellu 10 siia tulla waatama, kas linnas tõeste kõik nenda olla, kudas ööldud. Wist oliwad Inglased Bashkiirisi nähes ometi kartma löönud, sest teise hommiku kellu 10 ei tulnud söa laewade juhataja mitte Pärnu, waid jõe suhu üks paat rahu lipuga. Umbes weerand tunni pärast käis ühest laewast  suurtüki pauk. Sedamaid saatis bürgermeister lootside ülema  Prahmi paadiga Inglaste paadi juurde ja laskis neile ütelda, et siin rahu saadikut wastu ei wöeta. Kui lootsi ülem seda tääda annud oli, ütles temale ohwitser paadis, ta nõuda, et bürgermeister isi esmalt paati ja siis „Arher'i" pääle minema pidada ja et t'al temale söa laewade ülema kiri ära anda olla; kui seda ei sündida, siis saada linnale sedamaid  tuld antud. Kui lootside ülem Prahm bürgermeistrile seda kuulutas, läks wiimane Inglaste paadi juurde ja wöttis kirja Vastu, mis paale ohwitser  uuri taskust wälja tömmas ja ütles, et, kui bürgermeister tunni pärast tagasi ei olla ja temaga ligi ei tulla, siis saada linnale sedamaid tuld antud. Bürgermeister läks warsi tagasi ja pidas mitme linna ülemaga kaldal nöuu, sest et lühike aeg mujale minna ei lubanud. Kirja sisu oli järgmine. ..Inglise söa laewade jau ülem, mis Riia lahes, on kaunis suure wäega Pärnu linna alla tulnud ja wõib, kui tahab, linna taieste ära purustada. Kui aga järgmisi tingWsi täita tahetakse, ei pea linnal midagi wiga olema: Kui linnas söamehi on, siis peawad need endid wangi andma; kõik kroonu omadus peab Inglaste kätte antama, nendasama ka kõik laewad,  kui neid jões on. Inglise söa laewade juhataja tuleb maale ja waatab bürgermeistriga seltsis linna üle. Kui linna poolt midagi pettust peaks ette tulema,  hakatakse linnale sedamaid tuld andma. Inglise söa laewade juhataja ootab bürgermeistrit  ja ühte tähtsat linna meest „Arher'i"  pääl, et nende käest tunni aja sees wastuft saaks. Ma olen, isand, teie sõna kuulelik teender Erasmus Ommanney, Inglise sõja laewade juhataja Riia lahes." ..Kruitser" oli wahe ajal nii linna ligidale tulnud, et ta waewalt weel wersta kaugel oli ja pooris külge linna poole; natuke kaugemal oliwad „Arher" ja ..Konflikt" niisama malmis  linna laskma; paar wersta kaugemal oli »Hawk". See oli selge, et need laewad lühikese ajaga Pärnut waremsteks wöisiwad muuta ja paale selle umbes 800 meest weel paatidega maale saata. Enam kui pool osa linna rahwast oliwad aegsaste linnast ära põgenenud. Et muud wöimalik teha ei olnud, läks bürgermeister  kauba nöuumehe Schmidt'iga ja lootside ülema Prahmiga pisut enne kellu 12 paati, mis neid "Ärheri" pääle wiis. Siin leidis ta söa laewade juhatajat, kellele ta kirja pääle esmalt suu sõnaga kõneles, et Pärnus söamehi ei olla, küll aga natuke maad eemal, riigi omadus täieste puududa, kroonu maead linna keskel seista ja mõned wähemad laewad kaugel jões söawäe ligidal olla ja kirjutas siis järgmise kirjaliku wastuse: Mu isand! Et Pärnu linnale tuld anda ähwardadakse, kui teie kirja sees nimetadud tingimisi ei täideta,  siis on m'ul auu teile wastada: 200