meis aegne ello nõuab tarkust ja sedda same, kui täis kaswanud innimesed, sesuggustest näitustest ja seltsidest ; lapsi öppetakse kolides,  wanno senna wasto ei wöeta. - Jesuitidest. Posenist kirjutakje 5. Junil, et Galitshi jesuitidest kedda Shrimmist wäljaaetud, kõigist agga kaks olla ärraläinud, teised, kelle arro umbes kolmkümmend, istuwad  alles paigal, ja kuida kuulda, olla nad rigiwallitsust pallunud, nende wäljaminnemise termini pitkendada. Rigiwallitsus olla ka nende palwet kuulda wötnud ja nende termini mitto kuud pitkendanud, agga issiarraliko tingimistega,  et nad selle aea sees ei tohyi mitte salla pahhutamist egga jutlust piddada, egga teiste jesuitide tullemisest ossa wötta. Wöib meestel kül raske olla, ommetige peawad sönna kuulma, kui kauem senna jada tahtwad. Anskriamaalt. Keisrs reisist. Wini  linna uus seitung ütleb, et se näidata, kui keiser Berlini reisib, kui üks suur wöido samme,  krahw An brassi politika asjades ollewad.  Se assi on esmalt Berlinist wäljaläinud,  sest wanna Saksa keiser Willem olla omma käega keiser Prants Josepile kirjutanud,  mis paar päiwi pärrast ertshertsogina Sshwie surma Wini linna tulnud, ja tedda ennese jure wöeraks pallunud ja se kutse on sõbralikult wastowöetud, ilma et sest üllema rigi asjade tallitajatele õlleks teada antud. Sealt taggasi tulles tahhab keiser ka Sakseni kunningliko wamilit watama minna. Ehk se kü! weel mitte kindel ei olle, kust keiser saab läbbi reisima, ommetige olla rahwa käes jut, et ta Pragast ja Dresdenist saab läbbi sõitma. Berlini tahhab keiser sure söawäeliko auga sisse sõita ja temma liggi sõitjad peawad ollema  krahw Andrassi, söaminister von Kuhn ja minister von Horst. Kui kauaks ta Berlini saab jäma, põlle ka weel selgeste teada, agga arwatakse wähhemast neljaks päewaks jäwad. Sesamma seitung könneleb eddasi: Minnewa  aastane Saksa ja Austria keisrite kokko samine Jshlis ja Saltsburgis, olla Austria politika muutmise aeg olnud. Üks wöerama sadik olla siis krahw Beustile nago prohwedi wisil ette kulutanud, et Lemma sellega isstennesele  hauda kaewab, kui katsub, et möllemad keisrid teine teisele wasto tullewad ja kokko sawad ja se ettetähhendus on toeks läinud. Eks olle se jo ikka nenda, kui merri omma ohwert on sanud, ta siis warsi jälle waggusi jäeb ja otse nendasammoti on ka Austria ja Saksama rikide wahheline sõbrus ja kokko leppimine  paljo surem ja kindlam, kui se aastal 1864 olli. Sedda tundwad mõllemad maad ja rahwas ärra, et kokko leppimine möllemile sureks kassuks ja nenda kassi käes käies wöiwad  julged olla, et kegi nende rahho ei julge rikkuma tulla, egga nende käest middagi woitma. Saksa-Austria sõbrus saab kõik Eüropat  selle kohkumise ja hirmo eest hoidma, et Prantslane ei julge Sakslase peale minna ja temmaga üht kätte tassumise södda peale hakkata,  sedda peab Prantslane nüüd tükkiks aeaks omma nimme kirjast mahha kustutama ja otama künni se ühhenduse sidde wast katkeb,  agga ni kaua kui sedda ep olle, jägo ta waggusi kojo ja tallitago omma koddusid asjo truiste. Sest ta peab teadma, et Saksama ühhe kolme jalgse istme peal istub, mis ni kerge põlle ümber lükkata; se on: Saksa-Austria- ja Ztalia wallitsused, on armastuse siddemega kokko seutud; Prantslane peaks nüüd metest ärra ollema, kui ta weel selle peale mõtleks, Sakslasele kätte maksa. Prantfusemaalt. Üllem ja pea assi, mis kallal neil, se on wanna präsidendil ja rahwa koggul waidlemist ja õiendamist on, se on nende söa wäggede tenistuse aeg. Kuida sest jubba ennegi olleme könnelenud, tahhab präsident Thiers, et igga üks wiis aastat kronut peab tenima ja rahwa koggo seisab kätte ja jalgega selle wasto ja ütleb kolme aastasest tenistusest olla jubba küllalt. Selle parrast on nemmad jubba küllalt waielnud,  agga malmis ei olle nad praego weel mitte ja kui pikkale nende assi weel saab minnema,  sedda ei tea nad issigi; üks peab ommetige  ükskord järrele andma, siis on otsus kohhe antud ja assi selletud; agga kuida on siis luggu . Hispaniamaal? Ei jälle mitte karwa wäärt parrem, kui minnewa näddala olli. Sawad  wahhest mönned mässajate salgad waigiötud,  siis tärkawad teised jälle ülles; sepär- 218