peab tarkust õppima ja kes koolis öppetab, peab tark mees olema, aga mõlematele nii hästi koolmeistril, kui kooli poistel peawad raamatud ja maakaardid teele juhatajaks ees olema, muido on öppetajad ja õppijad n'ago «eed, kes pimedas käsi kaudo käiwad, ega tea, kus pool uks on, seda lahti teha, kust walgust näha woiwad. Selle pärast on siis kooli raamatud ja maakaardid wäljaantud, mis järele koolmeistred öppetawad ja koolilapsed öppiwad. Kõige õppimise körwas on siis hädast tarwis, ka maailma kera ja maade, merede ning jõgede ja järwede tundmist õppida. Ehk nüüd iseäranis walla ja kihelkonna koolides laste kooli aeg liig pitk pole, seepärast siis ka õppimine nagu pooleli jääb, siis peawad ka kõige tarwilisemad asjad selle lühikese aea sees öppetud ja öppitud saama. Geograhwi õppimise juures on siis tarwis esmalt oma sündimise maad, see on: yeid kubermangusid ja riiki tundma õppida, kus elame ja kui nendega walmis oleme, siis wöime ka kaugemale minna. Koolmeistrite tarbeks olid Liiwi- Eestija  Kuramaa suured kaardid, mis kooli toas seina peal rippuwad, kelle järele koolmeister  lapsi woib öppetada, aga laste kaardid puudusid; nüüd on ka selle puudusele otsa tehtud ja üks weikene Liiwi- Eesti- ja Kuramaa  kaart wälja antud, mis saksa, aga ka eesti- ja latti keele koolides wöiwad pruugitud  saada, sest et saksa keele koha nimede al, kus eesti keelt räägitakse, eesti keele nimed, ja kus lätti keelt räägitakse, latti keele nimed saksa keele nimede al seisawad. Kaart on Tartus Schnakenburgi trükki kojas trükkitud ja ni paljo, kui meie kaarti tunneme, ka wäga hea leidnud olewad ja mis weel, ka wäga odaw, maksab kõigist 2b kopikad ja on igas raamatu poodis saada. Anname siis Vanematele  nõu, oma lastele, kes koolis käiwad, seda kaarti osta, kust nad seda õppida woiwad,  mis koolmeister nende käest saab küsima. Hõbe pulmad. Meie linna alewis pidas üks auus ja kallis mees, Hindrik Peajam  , oma abikaasaga tb. Detsembril, oma hõbe pulmi. Üks armas ja kallis pääw, mis wäga suure tänno wäärt, iseäranis suure Jumala  wasto, kes seda paari need 25 aastat oma armuga on hoidnud ja kaitsnud; sest keda tema ei hoia ja kaitse ja keda ° tema oma armastuse sidemega kokks ei seu, need lagunewad  ära elu ei ole siis mitte abiwaid  hädaelu, kuida neid sagedaste näha. Juba selle pääwa hommiko wara olnud head sõbrad neid lauluga ülesaratamas, teretamas ning muud, mis selle pääwa auuks, walmistamas  ja tegemas. Pääwa ajal käisid sõbrad  onne soowimas, kus neid siis lahkes te wastowöeti. Ka on fee Jubeli paar nende rõõmu pääwal. mõne wäikese kingitusega rõõmustatud,  mis jo enamiSte seesugusel päiwil ikka sünnib. Onnistago wana taewa Tädike ka edespidi nende abielu oma õnnistamisega rohkeste ja pitksndago nende päiwi, et ka oma kuld pulmi wöiksiwad näha ja neid pidada. Issanda raho waim hoidko ja kaitsko neid lõpmata! Riast. Hertsegowina hädast, ja selle rahwa leiws ja kõige suguse muu ülespidamise  ning tarwiduste puuduse pärast on juba mõned appi hüüdmise hääled kuulda olnud ja ka paljo nende heaks tehtud, aga siiski ei lõppe kisendamine ja appihüüdmine, sest et nemad ikka Türgi walitsuse ja rahwa wautuse al öhkawad ja selle eest põgenemas on. Meie arwates on see enam politika asi, oma körwa senna nende kisendamise poole pöörda, aga see on ka ühtlase üks walu kisendamine, mis ennast  inimesliko oliko poole pöörab ja kindlas lootuses oma kässi nende poole wälja sirutab, jah! kõige rahwa poole, kelle südames armastus  walitseb. Peale ZW,I)W hinge ehk selle õnnetuma maalapsi, on üle naburi walitsuse piiri pögenud ja nuttawad sääl kibedaid pisaraid,  külmetades ja kibedat nälga tundes, oma kodu paiga ja wara peale mötteldes, mis nad kõik olla kautanud ning pidand maha jätma. Mitte ükspäinis selle rahwa kisendamine ei ole, mis meile nende suurt ja müratumat häda teadustab, waid kõik seitungid on nende rahwade  poolt täis sõnumid, kes sääl naburis elawad ja kellel selle rahwa hadä igapääw silma ees seisab, need ütlewad, et selle otsa kunnagi ei olla näha. Kõiges suures Weneriikis ja selle iseäraliku jagudes, on armastus ja osawötmine nende õnnetuma, ilma peawarjuta ja nälgas olewa 414