gas üks nosr leitenant Paul Schultse ja tõmbas  lippo omma kätte, agga nisamma kohhe tapsid nelli waenlase kuli tedda. Sedda lippo hoides on weel üks leitenant ja mitto underupseri  langenud, egga ial ennam üllestöusnud. Se olli koggenlste woimata sedda hoida, nenda  on ühhe rüggemendist sadetud kirja fees ülpandud.  Peale selle on Wersaillest kirjatud, et Menotti Garibaldi ühhes Mändlikus kirjas kindral Manteufflile teada andnud, et nemmad olla Preisi 61 rüggemendi söa-lippo söaplatsi peal ühhe unniko surno kehhade alt leidnud. Prantsusemaalt. Mis Prantslased Sakslaste Partsi linna stsseminnemisest arwawad,  sedda leiame siin allamal. Kui wägga Sakslastel se õigus, mitte järrel jätta, Parist linna sisse minna, sest könneleb üks Prantsuse seitung nenda: ..Preislaste! ei olle sedda õigust Parist linnast Läbbi marflda; Preislaseh ei olle Pamsi linna mitte ärrawöitnud, waid sedda teggi nälg. Preisi wäggede marsimine läbbi Parist linna, kelle ümber nad ni kaua istunud, on Eüropale suremaks pahhanduseks, kui Prantsuse  rigi allanduseks." Selle peale kirjutab üks seitungi ..Times" läbbi: Se allaline kukke laulmine on jubba ni paljo pahhandust teinud ja ka neid, kes kauge! nende häddast ossa wötnud,  emale kohhutanud; muido olleksid ehk ka neile appi läinud ja nende sekka astunud.— Ülleüldse peawad Sakslased sedda ärratundma, kas neil õigus Parisi minna on, woi mitte? Thiers kirjutab wanna Napoleon !. sündinud  luggust; Napoleon !.tahtis, et marshal Dawoust nago selle palgaks, mis Auerstadtis sündinud, essimene piddi ollema, kes Berlini linna läks, linna radide käest pea linna wöttit wasto wötma. Napoleon issi olli, enne kui Berlini linna läks, Potsdamis, egga wötnud ennesele muud, kui kunninga Pridriko möeka, temma shärpe ja must kotka orden. Napoleon wöttis moega nende sõnnsdega wasto: ~Se on üks kenna kingitus inwalididele, issiärranis neile kes Hannoweri wäggede jaust. Nemmad sawad wibimata õnnelikud ollema, kui sedda möeka meite Ne näewad ollewad, mis Rosbahhis  mõõdetud!" Napoleon, kes neid kallid asjo sure auu sees piddas> ei olle missist, ei kunnmgat  Pridrikut eggaP reisi rahwast teota- nud. 22. Oktobril 1806 läks Napoleon Berlini  linna, kui wöitja, otse kui Aleksander ja Tsasar. Kõik linna rahwas olli jallal, et sedda suurt immet nähha. Napoleon läks linna omma kaarde ja kürasseri rüggementidega,  kes kõik wagga kennas ehtes ollid, agga ta issi ommas iggapäwases mundres. Sedda arwawad Prantslased ühheks anu wäärt sisse sõitmiseks, Mis Napoleon Berlims piddanud  ja issiarranis Sakslastele; agga se olla pärris teotus, et Sakslased Parisi tahtwad minna. Minne wötta nüüd kinni, kuida üks teisest parrem wõib olla. Uemad sönnumed. Wersaillest, 19. Webruaril. Eilase rahholeppinkuse teggemise peale kui meie wäed peale sedda, kui kaks päewa Parisis ollid olnud,  tänna enne lõunat linnast wälja läinud. Söawäggedele on käsk antud Seine linie tahha marsida. Saarbrükkenist, 29. Webruaril. Wersaillest  kirjutakse 18 Webruaril: Keiser ja kroonprints ei olnud Parisis; agga selle wasw käisid printsid Karl, Albrecht ja Adalbert, Sskseni Suurhertsog ja krahw Bismark linnas.  Söawäggede jures olla jut, et keiser,, enne kui Saksamase lähhäb, weel mitto Mna tahhab läbbi sõita ja järre! wadata. Berlinist, 29. Webruaril. Wanna keiser  Napoleon on tänna omma teenritega Willemhõhest  ärrareisinud, agga sedda, kuhhu pole ta lähhäb, on ta sallaja piddanud. Arwawad  tedda Brüsseli läinud ollewad. Rahwa  sadikute koggus petud rehnungi ja se olla wanna Napoleonil luust ja lihhast läbbi käinud; kui sedda tale teada antud, olla M kmMps nutnud. Stuttgardist, 21. Webruarit. Praego on meie kunmngas Wersaillest taggasi tulnud; arruto rahwas olli temmal wastv ja terretas tedda ühhe ütlemata sure römo öiskamisega. Wersaillest, 22. Webruaril. Keiser Willem  ja kroonprints ei lähhä se kord mitte Parist  ja olla neil nõu tänna omma reisi Saksamale  ette wötta. Mis rahho teggemise polest meel tehha, sedda tahhetakse eddesPiddi Brüsselis tallita da; senniks künni rahho teg- 76