ja neid nenda aastade järrele, kuida nad assunud  kirja panna ja lissame senna jure, kui suur nende meeste hulk, kes iggas seltsis on ja kui suur kellegi linna rahwa hulk ehk hingede  arru on. Millal assutud. Meeste arro. Hingede arro. Tallinnas 1862 250 27,000. Tartus 1865 ? 20,600. Rigas 1864 258 103,000. Mitawis 1865 201 23,000. Peruus 1866 90 9,500. Wönnus 1867 ? 3,500. Lemsalus 1867 39 1,400. Tukumis 1868 ? 3,409. Wolmaris 1868 70 2,100. Willandis 1868 61 3,040. Wörrus 1868 ? 2,020. Walkas 1868 48 2,870. Talsenis 1868 67 1,500. Yridrikstadti 1869 81 3,460. Jakobstadtis 1869 ? 4,200. Doblenis 1869 ? 470. Hasenpotis 1869 102 3,150. Bauökes 1869 36 4,020. Goldingis 1870 ? 4,600. Hapsalust ja Libawist puduwad sönnumed. Wimaks on ka Pskowis aastal 1871 üks prii tullekustutamise selts 60 mehhega aSsunud. Kõige nende 22 seltsil on ühtekokko 41 pritsu prugitawaks. Kus küssimise tähhed meeste arru assemel seisab, sealt põlle üllesantud, kui suur nende tullekustutajate meeste arro on. Tallinna selts on siis kõige wannem teistest, on jubba 11 aastat manna ja selle aea sees mi st mönne tullekahjuga söddinud ja sedda ärrawöitnud ja nenda mitme maea perremehhe ommadust tulle hammaste wahhelt wälja kiskunud. Tartust. Warras kätre sadud. Se olli na umbes lihhawötte pühhade ümber, kus preilna Wibergi kaptal, puhhast rahha ja intressi  kandjad pabberid, ühtekokko rubla,  temma kummudi suhwladika seest olli ärrawarrastud  ja nago tinna tuhka ärrakaddunud. Ehk warras kül kõigega nago maa alla olli waonud, ei jätnud sealane politsei meister asja ommetige mitte waggusi seisma, waid uris ja katsus asjale jälge peale sada, künni wimaks üht innimest katte sanud, kellest arwatud, et temma se näppo mees olnud, kes sedda pahha tööd teinud; mees sai kohto polest lukku ja riwi tahha pandud. Kaua aega olli ta wasto raiunud ja omma tööd wabbandanud, agga wimaks põlle süddame tunnistus ennam jõudnud  wastopanna, maid olla selgeste üllestunnistanud  ja ka warrastud warra kätte andnud, mis ka jubba selle katte antud, kelle omma se olli. Nenda sadab Jummal kõik pahha iööd, mis kegi teinud, walguse ette. Tallinnast. Kolera. Sealt kirjutakse 13. Septembril, et 23 Augustil seal essimene kolera haige ettetulnud ja se olnud üks naesterahwas,  kes jubba Peterburgis haigeks janud ja Tallinnas terweks sanud. 23. Augustist künni 9. Septembri kuu paewani, on seal weel 8 innimest kolera többesse haigeks janud, se on siis ühtekokko 9 innimest, neist on siis 6 ärrasurnud, 1 terweks sanud ja 2 janud tohterdamise  alla. 9. künni 13. Septembri kuu paewani põlle kegi ennam selle többesse haigeks  janud. Peterburgist. Suurwürstina rei - s i st. Keiserlik kõrgus, Suurwürstina Maria Nikolajewna on 9. Septembril, parrast lõunat kello ühhe aeal Peterburgist wäljamaale ja keiserlik kõrgus würst Sergei Maksimilianowitsh  Romanowski, Leihtenbergi hertsog, selsammal  päewal, kello 7 Moskwa reisinud. Nimmetud. Suur Majestät Keisre Herra on, kuida seitung ..Wall. teadaandja" sest teab konneleda, Edingburgi hertsogi 13. Septembril teise Muötamerre söalaewade jao üllemaks nimmetanud ja sest päewast sadik on selle ekepashil ehk merrewae jäul se nimmi: „Sure kunningliko kõrguse Edingburgi Mustamerre  wäggi." Wina jomine kaswab iggal pool ja igga rahwa keskes, nenda, et jubba rahwaning  maakonna wannemad sedda üsna immeks pannewad ja iggapiddi katsuwad, sedda többe kaotada, sest et se többi rahwast rikkub ning koggoniste pödduraks teeb. Seitung „Wenne mailm" könneleb, et Tweri kubbermango wannemad  sure süddame kurwastusega seoda tahhelpannud,  kuida wina jomine sealatse rahwa 328