Tatarlased, ni arra werrega mehhed on, et wäe tenistuse eest pöggenewad? Wöeralt maalt. Saksamaalt. Prints Pridrik Karl, kes laewaga kord Norramaale olla purjutanud, tulnud 2. Augustil sealt jälle taggasi ja taggasi  tulles on ta ka nattuke Holsteini ranna are seisatama janud ja Todendorwi külla al mäele läinud ning Pakkeri lossis kortert wötnud,  kus ta nelli päewa Landkrahwi Pridriko jures wöeraspiddo piddanud. 6. Augustil olla ta sealt Lübekist ja Meklenburgist läbbi, kojo reisinud. Hiir loksust peäsenud. Egga se jo weel kellegi! melest põlle ärraläinud, et Prantsusemaal marshal Bazaine, parrast penuikoorma  pitkuse protsessi, kus kõik se sü, et Sakslased Prantslasi wimases söas ärra wöitnud  ja et temma Preisi kroonprintsiga ühhe tekki al mänginud, temma kaela lükkati; söa kohto otsuse andmise peale, piddi ta püssi al langema ja surmatud sama; agga nendesamma palwe peale, kes tedda hukka mõistsid, sai temma surma nuhtlus, rigiwallitsuse polest, 20 aastase wangi põlwe peale ümber mudetud ja temma Margaretha sare peale wangi sadetud.  Seal olla agga mehhikesel aeg iggawaks janud, et hakkanud ärrapöggenemise peale mõtlema.  Esmalt, kui seitungid sest hakkasid jutto teggema, et ta mehhike kadakast teinud, ei tahtnud kegi sedda tõeks piddada, sest et temma ärrapöggenemine ammetlikult põlle kinnitub;  agga nüüd ütlewad seitungid ommetige asja tõe ollewad ja Kölnist kirjutakse 3. Augustil  selgeste, kuida temma ärrapöggenemisega luggu olnud ja seal on nenda luggeda: ..Bazaine  ärrapöggenemisest kirjutab üks auus mees, kes issi marshal Bazaine ja temma abbikasaga  jutto ajanud, kuida ja mil wistl ta omma wangi korkast ärrapeäsenud. Bazaine omma jutto peale, on temma abbikasa omma õepoeaga tal abbiks olnud, et sealt ärrapeäsenud.  Üks Ztaliamaa aurolaew olnud seks tellitud, kes tedda sealt Italiamaale winud. Assi olnud kõik nenda läbbi rägitud, et kui kõik malmis, temma siis ühhe antud märgi järrele peab wälja tullema ja nenda olnud ka. Ni pea, kui temma abbikasa omma öepoeaga ühhe padiga selle saare randa, ühhe sure kiwwistiko  warjo sanud, olla nad sealt ärrarägitud  märki andnud, ja Bazaine, 80 j alla kõrgusest  üht nörift reddelit kauda alla tulnud, kus jures tal käed ja jallad olla werriseks läinud. Mahha sadeS ruttanud ta kohhe paati ja ehk kül tuul kaunis malli, mis merd wägga laenetama pannud, olla nad ommetige õnnelikult  laewa peale sanud, egga põlle ka muud tüllitawat asja ennam ette tulnud, mis pöggenemist  õlleks tüllitanud. Praego olla, kuida Berlinist 6. Augustil kirjutakse, Bazaine ellokorter Kölni linnas ja kuida kuulda, ei tahha Prantsuse rigiwallitsus mitte just selle peale käia, et joosik sealt peab wäljaantud sama. Jtaliamaalt. Keiser Willem olla kunninga Wiktor Emanuelile sönnumid saatnud,  et temmal nöu olla, ettetullewal süggisel,  kui temma termis sedda lubbada, kord Jtaliamaale woerusele minna ja nenda sada temma siis Wlorentsi, Roma ja Neapli linnasid  nahha. Mönned ei arwa sedda agga mitte tõeks minnewad, sest et süggisised ilmad, ühhe manna innimese terwisele, saggedaste kahjolikud on; sepärrast ei woi sedda praego just kindlaste mitte oölda, et ta tõeste senna lähhäb. Ühtlase tehhakse ka sest jutto, et Austria keisril Prants Josepil ka nöu olla Jtalia kunningast warama minna, mis agga otse nendasamma meel kahhe peal olla, kas ta saab minnema, woi mitte. Prantsusemaalt. Bazaine pöggenemisest  kirjutakse sealt: Marshal Bazaine on ühhe padiga omma wangi paigast ärrapöggenenud.  Et ta üllewelt mahha tulles ennesele wigga teinud, tunnistawad werrised kohhad nörist kartsa kulges, kelle kaudo ta ommast  wangi korkast mahha tulnud; üks aurolaew  on tedda peale wötnud ja parrast, kuida arwata, Wentimiglia ja Genua wahhel maale läinud. Se plaan, ärrapöggeneda, olla jubba kuus näddalad enne pöggenemist malmis  tehtud, kellest Bazaine hakkatuses agga põlle teada tahtnud; agga peale selle, kui ta 270