Perno Postimees ehk Näddalileht t«7K 2Dnes sP õrnus, reede 34. Detsembril.^ aasta. uue tellimise teadaandmine. Perno Postimees saab ka aastal 1877, nendasammoti, kui tänini, wäljatulema. Tellimise kohad on manad tutawad. Talinnas wöetakse tellimesi wasto: Kluge H Ströhm'i ja F. Wassermann'i raamato poodides ning kaupmehe Vöckler': juures ja hind neil, kes ise trükkikojast äratoowad 1 rubla 30 kop. ja kellele postiga kätte saadetakse pakkimisega kokko 2 rubla. Palume aga auuliko Postimehe tellijaid, oma aastast makso tellides kohe ligi saata, sest et kroonu posti-raha kohe esimese uumre ärasaatmise  juures täie aasta eest, peab ettemaksetud saama; mikspärast siis neid tellijaid, kes meil tundmata isiäranis palume, mitte pahaks panna, kui meie ilma raha saatmata neile Postimeest ei saada. Wittjsandjs W. Borm. Register : Laijuse kiriku pühitsemisest. Omalt maalt: Peruust: Tulekahjudest. Riast: Keiserlik rahul olemine. Maapäew. Kuressaarest: Kiriku sönumed. Peeterlmrgist: Telegrammid. Suur Majestät. Söa wankred.  Persiamaa saadik. Wälja kolinud. 50 aastane mälestuse päew. Soomemaalt: Kooli asjust. Odessast: Kõik lähäb kalliks. Wolhinist: Pettus ei aita enam. Wöeralt maalt: Austriamaalt: Türgi asjust. Telegrahwi sönumed. Semlinist: Türklaste paha tegu. Montenegrust: Leiwa puudus. Londonist: Telegramm. Konstantinopolist: Konwerentstst. Kiriku sönumed. Laijuse kiriko pühitsemisest. (Mis minema kord pooleli jäi.) Mis sõnadega meie oma kõnet möödaläinud  nädala lõpetasime, teab iga lugeja ilma meite ütlemata, waid lähme nüüd edasi. Kui kirikusse astume, siis puutuwad kohe uued koorid, mis mölem pool kiriku seinast ülestehtud, et nenda rahwale ruumi saada, silmi, kiriku toolid on otsani uued tehtud ja kantsel ning altar enamiste uued ja kõik Kooti rahwa  moodusel wälja nikkerdatud, ja uueste wärwitud. Lae alt maha rippuwad kuus kroonlühter!,  kaks wana ja neli uut, ja neist wii- mastest on kolm kogudus enesele heameelelise annete läbi ja üks meite laulu koori poolest muretsetud; kõik neli on wasewalaja Jürgensi tehtud Talinnas, kes enesele selle tööga tõeste auu teinud, sest et töö wäga kenaste tehtud. Need ülemaga kenad ja kallid altari ja kantsli tekkid, mis altari ja kantsli peal, on kihelkonnas  elama saksa naesterahwa armo - annetest muretsetud, kus juures meie ka seda ei woi nimetamata jätta, et need kunstlikud walja õmblused  nende sees, Tartus E. Freymuth'i wabrikus  malmis tikkitud ja ömmeldatud saanud. Kui kõige selle peale mõtlema, et meie kallis ja armas pühakoda, kus umbes 15V küünalt