metigs ei olle Sakslastele ei fedda wäh- Hemadki pahha tehha sanud; olla ilma asjata vmma söamona 'raisanud» Meie atwates ei põlle se töö muud tähheüdanud, km Pariiskastele  julgust süddamesse pörrutada. —' Surm peab Parisis wägga suurt leitust piddama» PrKNkwNVtist» Wee upputu s» Sealt kirjutakse 12. Detsembril, et wanna Maini jöggi nattuke nalja teinud, aeanud ülle sängi wälja ja pannud mitmed MnKtzaud mee:alla ja nendasammoti ka kõik temma äärdsed maddalamad  maad; selle peale tulnud järsk külm 12 kradi - peale ja katnud kõik maad jeäga. Wessi olla mhästi keldrites kui pöllude  peal suurt kahjo teinud ; ka seal lähhedal  ollewad raudteed janud takkistama. Hamburgist kirjutakse, et nende Elbe jöggi ka ennesels kane peale wotnud ja kõik saddam Ma kinni külmetanud. Jalla innimesed pea- VaL julgeste jeäst ülle käima. Se aastane karre külm pannsb wäljama jõed warrakult kinni, et ilma tüllita ülle wöiwad käia. KsZelsHmheK, 11. Detsembri!. Kindral Werder kirjutab Dijonist: Essimene ja teine BaVsni Brigad on 6. Detsembril Nuikse jures Prantslastega üht werrist taplust piddanud ja seal ommü waprust üllesnäidänud, mis Saksa Mi sureks, tuggewaks ja unustuse wäärt teeb. Rüggemendid, mis tormis raudtee ja linna peale jooksid, on kõige üttemat söameeste wäggewust  üllesnaiöanud, egga üht silmapilko jär- M andnud ; ei selle peale wadanud, et waenlane,  kes nende wasto seisis, neist paljo surem ja ühhe kindla kohha peal seisis, waid on kõik pattaljonid köigesuremas seaduses ja korras wasto läinud ja snneliko wöito fanud. Et saksa wäggedsst m paljo ausaid mehhi langenud,  mis ülle nad suurt kurwastust tundwad, M nad ommetigo rõõmsad, et nende kaks wägga tubli ja au wäärt söaüÄemat, kindralleitenant vsn Glümer ja prints Willem mitte raskeste ei slle Hawatud; et möllemad pea jälle wäggede sekka fawad astuma. Sel pawal  olleme suurt tööd teinud. Waenlasse meestest  sattusid umbes 7W wangi ja peale selle on paljo söariisto ja söa krami Sakslaste kätte jänud. Ma tännan kõiki wäeüllemid,. soldatist, tohtrid ja ammetmkusi kõige nende wapruse eest, mis nad Mes näidanud. Parifist. Kui penike peus, siis-peab kõik ärrakatsuma , kuida abbi sada, et weel penemat  takka järrele ei pea tuttema. Parist' rahwal  on jubba iggast asjast kibbe käes ja issi ärranis ähwardab ihho üllespiddamine käest lõppeta. Nüüd kirjutakse sealt, et rahwast ülles kirjutada, et siis teadwad, kuida toido krami ja issiarmnis lihha ühhe tassa ärrajaggada;  agga sedda tempo arwawad monned ühheks paljaks kütteks, kelle al üht teist tööd temad, mis muids awwalikult ei julge ettewötta;  nad tahta sel kombel arro kätte sada, km paljo tenia arrulesi norimehhi, ennast wästenistusest  taggasi kiskunud ja Garjul hoidnud, et neid, kui minna ei tahha, söakohto ette weddada ja surma kohhut nende peale mõista. Woib ka olla, et nad mönne mehhe wäljK komad,  kes Hännini teiste selja tahha marjule hoidnud. Röwimist ja tapmist peab nüüd paljo rohkem seal ollema, kui enne olnud. Bordoo linnast kirjutakse Detsembril: Kindral allamal seisawaid sönnumid: Olleme 11. Detsembri! wäenlasega hommiko kello sl, künni ohto kello kuenikibbedäs  tapluses olnud. Meie seisime ühhe wägga hea kohhä peal, Somme jõe arrude wahhel ja meie mehh-ed on tapluses ennast wägga waprad wälja näidanud. Kõige selle aea sees said mönned küllad ärrawöetud, agga jälle taggasi wsidetud. Kello wie aeal läksid meie mehhed pajonetiga waenlase peale ja kello wie ja kue wahhel, kus jubba pimmedus maad kattis, wötnud Sakslased mönned küllad ärra. Kahjo jänud möllemilt poolt üllesandMakä. Jtaliamaalt. Wlorentsist kirjutakse 14. Detsembrit, et künningas Amadeus selle päwa hommikul sealt arrareisinud. Hispania rahwas, kes jubba rohkem kaks aastat taggäsi omma kunningana Jsabella aujärje pealt mahha lükkas  ja rigi pirist wälja aeas, katsus omma hadda wallitsusega läbbi aeada, agga assi ei tahtnud kuidagi minna, rigi wanker jooksis kord sia, kord senna nukka piddi kinni; pakkusid  wmma kroni kord ühhM Ford LeistWkegi 6