kandnud, agga nüüd kür  silmad  kinni pannud ja mäggama käinud. Kui meil ka temmä ülle Mõnda kaebava õlleks, siiski põlle meie kellegi kohtomõifljaks seatud, waid jätkame kohtomöistmist selle holeks, kes õieke kohhut mõistab ja kes on oölnud: ..Ärge mõistke kohhut, et teie peale ei saaks kohhut Mõistetud." Ommalt maalt. Pernomaalt. Wi n a sur Omma st aastase Postimehhe 2ses numres könnelesime  lühhidelt ühhest õnnetumast mehhest, kes Mina mati otti ärrauppünuw Sekord könnelesime  kuuldud jutto, agga tänna on meil kirri Ms, kus teada antakse, kuida luggo olnud. Kirri on sönna fönNalt: ~Uus aasta, pahhad asjad! Wnn on st pahha rohhi, mis ni ütlemata paljõ kurja oä teinud ja meel saab teggema! Agga matame Zhhe teise silmaga selle asja peale, siis peame ?ül ütlema, et miin kellegi peale potte käinud, egga lähhä ka, maid innimesed lahmad temma peale ja temma kallale. Mis jo iggapäem wöime ja seddasamma tunnistab ka praego juttustaw assi. Se otti manna aasta löppetusel 20. Detsembril, et mina läbbi meie sures mägga kurb luggu sündis. Nimmetud päewal sadeti meie mõisast üks moor mina Perno jä nende seas ollid kaks mõisa kahhe hobbuse wankert, need ollid agga marsi teistest mahha janud ja et nad ka terwisega Perno saaksid, pandi neile üks issiärralik üllewataja jure; agga häddast ollid wersta nelli mõisast emale sanud, kui wahhi omma silma cl hsamile  auk sissepuritud ja tee-moon wäljawöetud, et julgem teed käia. Mehhed ollid nüüd turdund,  süddamed julged, hobbused lastud hästi sõita, nenda et wahhi silmad wimast wankert põlle tähhele pannud, kellel st õnnetus olnud, raud-aks läinud katki ja koorm kesset teed seisma  jänud. Nüüd kissendanud mees appi senni, künni üks noor mees H. P. senna tulnud,  tedda pannud ta ni kauaks haamide wahhiks,  künni ta issi mõisa taggasi läinud, teist wankert toma; agga enne kui ta ärraläinud, andnud ta ommast puddelist hea mehhele, kes Mahhiks jäeb, tubliste tübata, se Mõtnud ka ni hea lonkso, et märgo kõhhe peast ärrawötnud,  nenda, et ta muud middagit ei tea> kül et ennast kodvunt leidnud. Km nüüd mees teise Mankrega ja abbimeestega senna ölli jõudnud  ja haamisi tahtnud peale aeada, olli lei- et Shhe haamil pun olla ennast healt ärraöerund.  Eks se põlle tuttaw sönna : kus ial raibe, senna kogguwad kotkad, nenda ka seal. Üks neist> nimmega ToNnis Tomson,õlla ninna ni süggawüste põhja ajanud, et sennäsanMasse krami mahhajänud, kust tedda lähhemä tall usse widud, agga põlle ennam sönnakest räkiNud, heitnud warsi hinge. Nenda tappis se mees ennast minaga ning jättis nore naese nelja lapftga kibbedaid leina pissaraid nutMm Ärgo üttelgo nüüd jälle kegi: ..Olli temmale sur» maks antud !" Km ta põlleks ennast wina haamidega  mitte tutmastanud) Maid omma teed eddasi läinud> ellaks ta praego ; aggü Missuggune  mina waat tahhab sedda kuulda, et ta ennast enne aega surmab, km ta sedba mHha ei jätta. Liwimaalt. Tall i n e suwwe. Marienburgist  kirjutakse latti seitungi läbbi, et seal 4. Detsembril, haljad, pool lahti lönud lehhe pungad wliederwössädel külges olnud ja paljudel  jubba Oktobri kuul sesuggused pungad, kui muido ennamiste Uprili kuu! nähha on fa mönnes kaapsa aedas, kus süggise kaapsa jurikad  ma sisse janud, poolteist tolli pikkused wössad külge ajanud. Mödalainud kuiwa fui läbbi, olla neil künni Nowembre ku lõppuni suur wee pudus olnud ja Marienburgi järwe wessi 13V2 tõlli maddalam, kui muido teiste aästade sees. Lütringeni kirriko mõisa rohtaedas  on 1?. Detsembril weel Marini lillekesed  õitsenud ja ummala wädid rohkem tolli pikkused wössud maast üllesajanud. Niast. Laewade käimise st. Kuida wäljamaalt ja nimmelt Saksamaalt telegrahwiga  sönnumid sadetakse, on laewade käimine nende merre ranna saddamates jälle lahti ja peale hakkanud. Ria linna laewade tee põlle sel talwel weel kinni olnudki. Kui ka Düna jöggi linna al kinni olli ja jallainnimesed ülle jooksid, siis ei olle Bolderaa tee weel kinni ol- 35