agga saggedaste teeb ka kaddedus paljo ja sünnitab asjo ilma, mis koggoniste põlle ollemaski.  Italiamaalt. Wee upputusest. Allalise  ja rahke wihma saddude läbbi olla nende jöggi Tiber ni wet täis läinud, et hakkanud ülle kallaste wälja ajama ja on nenda kõik maddalamad kohhad järwedeks teinud, mis läbbi siis ka jöe äärne rahwas wägga suurt kahjo sanud. Ka teised jõed alla otse seddasamma  teinud ja monned neist ähwardada weel suremat kahjo tehha, kui need on teinud, mis jubba ülle kallaste ollid wälja läinud. Ühhest ja teisest kohhast, agga issiarranis pealmise Jtalia jaus, on hädda kõige kibbedam ja kahjo kõige surem olnud. Wäljamaal teeb wessi issiarranis  se aasta wägga suurt kahjo, kelle sarnast  enne põlle kuulda olnud. Danimaalt. Lahtised käed ei olle kellegile  häbbiks waid auuks, olgo sedda, mis suggu ja seisuse ehk rahwa jures leida; ka kõige maddalama pölwe rahwas woib omma jöudo moda käed lahti tehha ja sest pissukesest, mis Zummal temmale andnud, ka neile anda, kes waesuse sa hädda sisse sattunud. Sest asjast loeme seitungides, et Dani rahwas selle polest wägga waggurad olla ja issiärranis nende kunningas omma wamiliga. Kus ial abbi tarwis, olgo hädda pissuke woi suur, on kunninga käed warsi lahti awwitamas ja iggaüks  woib julge olla, et ta ialgi asjata ei pällu. Ta olla ni helde, et wahhel ennesele suurt järrele ei pea jäema, waid peab katsuma  piskuga läbbi ajada. Praeguse sure hädda aeal, kus torm ja wessi selle maa rahwale hirmus suurt kahjo teinud, ja rahwas. sure puduse sees ellab, on kunninglikust lossist rohked  anded häddaliste heaks wälja läinud ja kunningana tahhab seälatses sures klasi maeas üht kontserti anda laska, kus lodab õnnetumate heaks rohked anded kokko tullewad. Kellel wähhegi liggimese armastaja südda rindus tuksub, saab wist omma jöudo möda andma ja kirri ütleb: ..Römus andja on Jummala mele pärrast." Sedda piddago nihästi noor kui wanna meles. Uemad sönnumed. Pernust, 13. Detsembril. Mödaläinud näddalal ja selle näddala hakkatusel ollid meil kaunis wallidad ja külmad ilmad, külm kiskus kradi klasi näituse künni 18 kradi peale alla, se on, et meil 18 kradi külma olli; agga eila hommiko nuttis tuul ni halledaste uksede ja hakkende  tagga ja lumme tuisk olli kaunis malli; agga jubba enne lõunat läks ilmuke niiskeks ja kraadi klaas näitas lõuna aeal meel üks kraad külma, agga öhto, kui tulle ärrakustutasime  ja maggama heitsime, olli jubba üks kraad soja ja sedda leidsime ka tänna hommiko kello wie aeal jälle, kui üllestöusime. Praego on ilmuke wessine ja ähwardab sedda nattukest lund, mis maas olli, jälle ärra wia; mukko reed mingo ullu alla ja wankred astugo jälle lätsi. Muud asjad on kõik manna wisi, sepärrast  põlle ka neist middagit jutlustada; puude nälg on meel kibbe, neid etame pikki silmi. Peterburgist kirjutakse, et keiserlik kõrgus Preisi prints Karl, I. Detsembril kindral adjutantiga  Perowskiga keiserliko piiblioteki watamas  käinud, kus ta rohkem tund aega wiitnud.  2. Detsembri! enne lõunat kello 11, on suur keiserlik kõrgus Peterburgi tulle kustutamise  wägge, keiserliko talli-pallee ees platsi peal watamas käinud. Meie suur ja armoline Keisre Herra on ka issi seal jures olnud. (Wall. teadaandja.) Peterburgist. Wenne seitung ..Golss" teab könneleda, et keiserlik kõrgus prints Karl rede, 8. Detsembril parrast lõunat kello 2, on tahtnud Peterburgist ärra sõita. Berlinist, 4. Detsembril. Würst Bismark  on Berlini tulnud, ja wanna keisrist wastowöetud. Wanna keisril olla nõu Aprill kuul kord Peterburgi sõita, ja meie suurt ja armolist Keisre Herrat watama minna. Berlinist, 5. Detsembril. Saksama kroonprints  on mödaläinud päiwil Wisbadeni tulnud.  Prantsuse ja Saksa rikide wallitsused on söa kullo tassumise parrast enneste wahhel leppitust teinud. Berlinist, 7. Detsembril. Saksama ministerpräsident  würst Bismark, ei tahta ennam sedda ammetid piddada ja olla sepärrast ennast 413