kallale tulla» Renda ähWardaÄsd siis lõuna pool jälle rasked 'mürristamise pilwed posttika DewaN üllestsusta ja tuld» Eüropa male tua» Eks olle Sakslased neid kül wihhelnud ja nende pead pesnud, agga weel kihheleb nende nahk, et ueste pallawä leile sisse tahtwad minna-,  ja wihhelda sada. Jtaaljane rahhab, st Room ni hölpsaste katte sada ei olle, häid kindlusi ta ümber tehha ja selle tarbeks 150 miljoni arrakullutada. Jssiärranis sest sadik, kui Röma lin Jtalia pea linnaks on sanud, olla Jtalia rahwas wägga ühhes meles ja wälmis  ftlle kütti hakkamas, kes peaks julgema nende kaela tulla, ehk nen.de pea linna püüdma nende käest ärrakiskuda. Sakslased on Prantslastega  hoidlikult ümberkäinud, ei tea kas Ztaaljased sedda ka tewad ehk rapputawad nenda, et Prantslase! suust ja ninnast werri Wälja purtsab ja hing kinni jäeb, ta ei peaks seddä ia! unnustama, et essimesest rabbelemisest  Sakslastega alles wässinud om Inglismaalt. Õnnetus raudtee peal. Londomst klrzutakse 56. Augustil, et nemmad Wiladelwlast sonna sanud, et seal raudtee peal annetus olnud, kus jüres liggi wiiskümmend innimest, üks wähhem teine rohkem  wigga, agga kakskümmendwiis on kohhe surmatud sanud. Raudteed on head ja tulsad  innimene lähhäb puttust ühhestkohhast teise, agga kui seal õiget ja holast ettewatamist ei olle, wöib ka pea õnnetus talla, mis läbbi paljo innimest terwisest, agga paljo ka ellust ilma jäewad. Uemad sönnumed. Berlinist, 24. Augusti!. Kuida Saksaja  Austria rigid Romä asjus möttelnud  ja ommaks kohhuseks teinud, sedda on. ka Ztalia riik ommaks asjakö teinud ja nende seltsi heitnud. Winist, 24. Augustil. V Keisriga sawad peale krahw Beusti weel krahwid Andrasflja Hohenwart Saltsburgi llggi sõitma. W i nist, 25. Augustil. Keiser Prants Zosep on eila krahw Beusti, Andrassi ja Hohenwartiga  Saltsburgi sõitnud. Se olla * kõigil sureks römuks, et need kolm krahwi keisriga liggi sõitnud. Saltsburgist, 25. Augustil. Tänna öhto kello 7, jõudis keiser Willem kalli terwisega  sia ja sai Austria keisrist raudtee howis süddameliko armastusega terretud. Et möllemad  wallitsejad ni sure armastusega teine teist terretanud, selle ülle romustawad mõtlema  polised seitungid. Keiser Prants saab 27. jälle Wini linna taggasi sõitma ja keiser Willem ka selsammal päewal Baieri kunningale  Hohenshwangausse wöeraks sõitma, kuhhu kunningas Ludwig jubba wasto läinud. Intressi pabberid. Rigas, 28. Augustil 1871. õprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. 86 rubl õprots. rigi pankpilletid „ I. jau wöidopabberid............. 154 „ 11. „ „ .. 154 „ Liwima pantkirjad ülles ööldud 100 „ „ „ ülles ütlematta . „ 289 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno poltisei kohhus annab seläbbi kõigile agga issiärranis neile, kellesse se putub teada, et kõik pühkmed, prüggi zc. 20. agga aina üksi woiwad  wetud sada: 1) linna krawi. Tallinna wärrawa tahha, wälja pole kantsi. 2) linna krawi endise wessiwärrawa tahha parreni  pole külge. 3) allewi ja üllejöe allewi rahwale samad nende karjama are kohhad tulbadega kätte märgitud, kuhhu omma pühkmid ja prüggi peawad weddama. Möllemate essimeste nimmetud kohtades peawad -wäljawetud prüggi ja pühkmed mette agga mitte krawi kalda peale kuiwale, egga senna lähhedale laggendiko peale, mahhawissatud sama ja möllemate  wimaste nimmetud kohtade peal jälle ükspäinis  tulbadega ümberpiratud kohha peale. Kes selle kässo masto teeb, arwatakse selle sarnatseks, kes awmaliko platsisid rvjastab ja kes mitte politsei  käsko ei olle täitnud ja langeb selle trahwi alla, mis seäduse ramatus nende kohta kinnitub ja peale selle samad prüggi ja pühkmed, mis muiale mahhawissatud, selle kullo peale nimmetud kohta wetud, kedda esmalt seäduse wästo töö pealt kätte sadud. Pernus, politssi-kohtus, 10. Julil 1871. Politseikohto pea-wannem Groot. M 1051. Sikkertär v. d. Borg. 1