surnift mõis kuulda, mis kõik wee! kurwemaks tegi- Seesugune silmapilk maanitseb walwajat  kõik tähele panema, ja ka Robert , kes mööga najal kaldal seisis, mõtles oma mööda läinud elu ja praeguse oleku paale. ..Jumal nuhtleb mind raskes te", ümises ta isieneses, ..ja ma olen ta nuhtlust teeninud. Wöiksin ma tapmist Dumfriis'i kabelis jälle hääks teha! Haa meelega annaks ma Shotti kuninga raske krooni temale ja saaks tema alamaks!" Selle paale mõteldes ohkas ta sügawaste  hinge tömmastes. Ta mõtles oma seltsimeeste paale ja ümises isieneses: ..Kui mitu ei ole minu eest langenud, kui mitut ei kata muru pind! Äga mis see oli?" ütles ta äkitselt kuulatama jäädes. Midagi isilikku  si häälest oli praegu eemalt kuulda. Ta kuulas mõne silma pilgu ja hüüdis siis: ..See on were koerade hääl! Gallowai rahwas tulewad  teine poolt kaldalt! Ma pean sõbrad ülesäratama, et nendega kose juures wastu panna." Juba tahtis ta seltsimehi äratada, kui t'al korraga teine nöuu meele tuli: ..Magagu nemad  rahuga", ümises ta. ..Kosk on kitsas, ma wöin üksi wäga häästi wastu panna!" Nende sõnadega tömmas ta mõõga tuppeft ja ootas, mis tulema pidi. (Tulewa kord edasi.) Omalt maalt. Pärnust. Uudest raamatudeft. Wiimasest  Wene-Türgi söast on Eesti keeles nii palju raamatuid walja tulnud, kui seda enne kellegistki söast ei ole nähtud. Need raamatud  langemad kahte jakku: esiteks seesugusid, mis Türgi tülidest enne sõda ja teiseks, mis just Wene-Türgi söast jutustawad. Teeme esimestega hakatust. ..Türklaste hirmsad teud Bulgaaria maal", Serbia söa aeal 1876. Kirjutaja: J. Leilow. Raamat jutustab risti rahma suurest piinast ja Türklaste hirmsaist tegudest, kuida raamatu päälkiri tunnistab ja on osamaste kirjutatud. ..Türklastest ja Konstantinoopoli  linna ärawötmisest." Kirjutaja: F. Grüünwald. Ta kõneleb, kuidas Türklased  Konstantinoopoli linna Kreeklaste käest 1453 ärawötsiwad, kellest ..Eesti Postimees" oma ..lisalehes" enne ka juba on korra kõnelenud.  «Türgi söa laul Ml, 2, 3." Kirjutaja  : D. Martson. ..Serbia rahwa were hääl, Söa pasun ja Söa trumpet." Kirjutaja  : M. Laur. Need kolm wiimast ei ole midagi wäärt. Nüüd tulewad niisugused, mis päris söast jutustawad. Need on: ..Wene-Türgi sõda 1877, I. ja 11. jagu." Esimene jagu jutustab  söalugu Doonau jõe üleminemiseni, kust siis teine jagu jälle edasi jutustab, künni teise Plewna lahingini. Pääle selle on weel J. Körw ..Wene-Türgi sõda 1877" esimese ande wälja annud, mis söa eesjuhtumistest jutustab,  on waewaliselt kirjutatud ja mõndagi muud wiga, n'agu näituseks warsi üks, et sõda 24. Aprillil kuulutatud olla, mis ometigi 12. Aprillil sündis. ..Jutustused Türgi söaplatsilt  1877. I. anne." Kirjutaja: J. Jung. Jutustab mõnest juhtumisest Doonau jõe ääres.  Selle pääle tulewad wähemad, n'agu D. Martsoni ..Wenemeeste sõdimine Türklaste wastu Plewna kantsides" ja ..Wenemeeste suurest  wahwusest Telish'i kindluse ees", kellest esimene Plewna lahingiteft 36. Augustil ja teine Telish'i ärawötmisest räägib. Siis F. Grüüwaldi..Chiwsi Rachmanni ärarikkumisest Donau jõe pääl 14. Mai öösel", (mis üks Türgi söalaew oli) kuhu weel wäike jutt Serbia  söast juure lisatud, ja ~Ni koop oli linna ärawötmisest 6. Juulil 1877. Siis on weel F. Brandt'i ..Wene ja Türgi söa laulud" ja J. Rezoldi ..Uued söa laulud" nimetada. Ka neli söapidamise kohtade kaarti on Eestikeeles, kellest isiäranis K. Schulz'i juures trükitud söa kaart tähele panemise wäärt on. Pääle nende olgu nimetatud ka weel Plewna ümberkauduste  kohtade plaan. Nii palju on siis söa raamatust' wälja ilmunud, ja üks kaunis  summa on weel trükkimata, mis juba walmis kirjutatud seisawad. Uued külalised. Meie sõnum on küll natuke hiljaks jäänud, aga sest 'pole wiga. 14. ja 15. Feebruaril kuluvad meie linna 426 Türgi söameest, kes Kars'i linna juures wangi wöetud. 2 nende seast on ohwitseerid, mitu alamad ohwitseeri ja pea pooled Araabia  sugu mehed. Ehk küll siin kaugel põhja 75