Perno Postimees ehk Näddalileht ZS R» 7« AUnes kesknäddal 9. Septembril.^ a a Ms Ses lekihes seissd: Parisi linna kindlustest. Ommalt maalt: Peruust: TuUekahjust. Pernomaalt: Kontsert. Riast: Keisre Herra reisist.. — Ehhituse wäljapakkumine. Eestimaalt: Ebbaussust. --- Peterburgist: Mähkmete saatmisest. Patroni leggemisest. Rahha kokko tulnud. Narmast: Auro-laew Peipus. Moskwast: Tulle kahjust.  Wöeralt maalt: Berlinist: Walsid sönnumed. Saksama sowimine wahhe piride parrast.— Karlsruhest: Raske wihma saddo. Piiskoppi katse. Parisist: Parlamenti kitus. Kopenhagenistk Kreka kunninga proua mahhasamisest. Telegrahwi sönnumed. Parisi linna kindlustest. Ni kaua kui weel pea otsas, on ello sess, saab se agga mahha wöetud, sus on ello läinud, sepärrast peab iggaüks holega hoidma, et ta sedda ei kautaks. Parisi li n on Prantsuse  rigi pea ja sedda kord on ta sure kartuse sees, woib sedda pea kautada; sest Sakslased  ihhuwad moeka selle peale, et sedda mahha lüa. Jubba ennegi ollid tal kindlused ümber, nenda et küllamees hölpsaste ta kallale ei sanud>  agga nüüd tehhakse wanno holega weel kindlamaks ja ka ust jure, et Preisi kronprints, kes otse selle sowimisega Parisi pole lähhäb, et ka kord omma kätte wöita ja sellega Prantslaste uhkust nattuke wähhendada, kui sedda omma kätte peaks sama. Kuida nad issi kidawad, olla ta nüüd ni kindel, et ükski sedda omma kätte ei sa. Tal olla praego kaks tuggewad  wööd ümber, se on: kaks sesuggust kindlust ümber, kellest kegi ülle ei pea sama.  Essimene kindlus minna kaugelt ümber  linna ja wötta ka allewid omma kaitsmise teine olla lähhemal, egga ka ni tuggew, kui essimene; ommetige peab ta ommast ksh- hast, ka mees ollema, mis palja russtka näitamise  jures ei wabbise; maid tarwitab head tööd, enne km temmast woib jaggo sada. Se olgo nüüd kõik, kuida ta on; agga ta on ikka innimeste katte tö ja mis innimesedtewad, ei olle ammogi mitte täielik ja ilma ärrawöitmata.  Sedda leiame ka pühhast kirjast, et mannal aeal Jerusalemma lin üks wägga kindel  lin olnud ja ommetige said ta mürid mahha löhhutud, sepärrast arwame, et Parist linnal ei sa ka parremaid päiwi ollema. Wöib kül olla, et ta ärräwötmine rohkem aega tarwitab, kui üks teine lin, mis mitte ni kindla kantside wahhel ei olle, kui temma; agga et ta ärrawöitmata  on, sedda ei tahhaks meie mitte uskuda  ; peawad need parrem teadma, kes selle asjaga tuttawad; meie ei armasta sullegi södda, meel wähhem sure tükkide södda, kus hirmsad merre ojad süddant pöritama aeawad. Parist linna koddanikude arro loetakse kaks üks pool miljoni pead, kelle seas protsenti wöerast rahwast ööldakse ollewad ja neist ons kõige rohkem Sakslast. Neid arwati sest süüd-