sest sadik elläb ta nüüd seal. Et asja õige selgeks sada, kas ta ka tõeste ni wanna on, olla senna, kus ta sündinud, kirjutatud ja järrel kus situd, mis peale wastus taggasi tulnud  , et ta 1. Septembril 1750 sündinud, siis saab temma 1. Septembril 124 aastat mannaks. Jubba aastal 1864, on temma ka üht jalla reisi ärrakäinud, mis paar sadda wersta pitkem, kui tännawune, siis olla temma  Kiahtas ja Nertshinskis käinud; need on mannad jallad, mis jubba õppinud käima. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Koblentsist kirjutakse, et keiserina Augusta 3 Junil, öhto aeal, heas terwises senna jõudnud ja olla 4., hommiko kaunis warrakult Emsi sõitnud, kust mõllemaid  keisrid eest saab leidma. - Hollandi kunningas ja Saksen-Weimari suurhertsog on 6. Junil, enne lõunat, kello 11, heas terwises  ka Emsi sanud. Berlinist. Rõõm. Weseri seitung könneleb  ühhest asjast, mis ülle Saksamaa keisre maeas suur rõõm olnud ja assi, mis ülle seal römustud, on olnud, et Dani kunningas Saksamaa  ohwitserisi, kes Saksamaa söalaewaga „Ni obe" Kopenhageni linna alla ankurt olli sisse heitnud, sure lahkusega olla wastowötnud;  se olla Saksamaa keisert ja kõik temma wamili ni üllewägga rõmustanud. Shleswig- Holsteini söast sadik, on se essimene kord olnud,  et Saksamaa söalaew Kopenhageni saddamas  on julgenud ankurt sisse heita; agga sekord on se sündinud, ja issiärranis ühhs weikese kartusega, ja nimmelt sepärrast et Dani rahwas, issiärranis ümber hulkujad ja päewa wargad, Saksamaa laewa meestele mõnda pahhandust  sawad teggema; agga kõik kartus olnud  asjata, sest ei ühheski asjas ei woi Saksamaa  laewa mehhed kaebtusi tööta, kõik on kõige suremas söbrufes sündinud ja nad on, kui wennad läbbistiko käinud ja wastastiko wöeraspeul olnud. Kõige suremat armastust on Daanlased Sakslaste wasto ülles näidanud  ühhe Sakslase mattuse jures, se on arhitektori  Güntheri mattuse jures, kes olla lai- nud üht Daanlast uppumise surmast peastma, olla agga isse seal jures ärrauppunud. Kõigist  on siis nähha, et Daanlaste wihha Sakslaste  wasto igga suggu ja seisuse seast ärra on jahtunud ja ossast ka üsna kaddund. Nad olla nõuks wötnud ärrasurnud Güntherile üht mällestuse sammast temma haua peale tehha ja olla seks rahha korjatust allustanud ja 1400 taalert kokko sanud, mis issiärranis wägga suur ja immeks pannemise wäärt. Dani kunninga wamil on issi ka Güntheri mattusest  ossawötnud ja se teeb ütlemata wägga suurt römo ja on tunnistuseks, et Saksa- ja Dani rikide wahheline ollemine sõbralik ning kokkoleplik on, mis läbbi siis ka „Niobe" käsko sanud, tuhhat aastase lubeli piddust, et Jslandimaa  Danimaaga ühhendud, ossawötta. Seks pidduks peawad ka Jslandimaale minnema  Dani kunningas issi ja ka printses Thira ja nendasammoti odetakse ka Wenne ja Rootsi söa-laewo seks pidduks senna. Möllemate kersrite kokkoandmine Emsis, on kuida waljamaa seitung „Prov. Corresp." könneleb, waljamaa rahwal wägga sureks ja tähhelpannemise wäärt asjaks, mis üht wägga suurt asja tähhendab, ja seal on nenda luggeda: ..Keiser Willem käib saggedaste  keisert Aleksandert watamas, mis siis esmalt nende enneste wahhelist sõbrust tähhendab,  mis neid keigest auustud würstliko mehhi ni saggedaste ühte teist watama kutsub, agga sesamma nende kahhe wahheline sõbrus, ka suri politika asjo ennese sisse kokko wöttab, et ka need möllematest rigiwallitsejaist sõbralikkus  armastuses ühhendud ja kokko seotud samad  ja ühhe sesugguse siddemega, mis ni pea räppastamist ei karda, kus jures ka Austria keiser liggi ühhendud ja liggi kokko seotud saab. Kõik Saksa rahwas watab selle kokko linutud politika, kui ühhe sure ja tuggewa kantsi peale, mis kellegi wäljaspoline wäggi ei jõua ärrawoita, egga ärra lõhkuda, mis on kindel ja tuggew ja wäggewam kui kegi ilmlik  wäggi; üks politik kellel täie mehhe rammo  ja wäggi." Bremenist. Põlle sag i fs käsfitööde  näitus on seal L. Jünil, enne lõunat  kello LI allustud ja ilma kellegi illuta, 205