ni pahhaks lähhäb, et miniöteriumil parrast raske sedda parrandada, ja kõik jälle korra peale sata, ilma, et seal mönned kahjo ei saaks. Kõige ennam lähhäb wimaks nende assi nenda, kuida sedda issi takka lükkawad. Austria kessre wannem poeg, kronprints Rudolw, olla praego pikkali wodis maas, leetred tulnud kallale ja pannud printsi mõnneks  aeaks wodisse ja parrast tuppa kinni. Jtaliamaalt kirjutakse 4. Mail ammeti seitungi läbbi, et Toskanas seisawad söa-wäed tee-rööwlite wasto õnne katsunud, pinnud kõik rööwlite seltskonna ümber ja siis teinud jahti nende peale; ei olle meestel muud nõu ülle jänud, kui-söariistad käest mahha wissata ja armo palluda. Neid olnud ülleüldse 41 meest, kes kõik wangi wöetud. Kalabrinis olla sedda kord üsna waggune assi. Ztalia kronprints ja kronprintsessin tahta se sui kord Preisi rigiwannematele wöeraspeule minna, sest asjast teab Hamburgi seitung könneleda.  Olleme hiljoti sest könnelenud, et Nomast  wanna pühha iö/a käeH kõige raskeyZad wandlsmised ja ärraneedmised ja et meie töt olleme räkinud, selle 'tunnistuseks  panneme wiis ärraneedmise peatükki, mis hiljoti sealt jälle wälsatulnud, köikile silmade ette. Seal ei sa mitte ükspäinis need ärraneetud,  kes julgemad öölda, et kontsi! mitte paawsti al, waid ülle temma - on; waid seal samad kõik ..usklikud ja uskmatta" ühhe tassa ülle kammi tõmmatud. Seal ei tehta wahhet õige ja üllekohtusse wahhel. Ärraneedmise peatükkid on: 1. peatük. Kui kegi ütleb: Roma kirriko piiskoplik tool ei õlle mitte se eht ja töö sine ilma pudumata pühha Peetruse tool, ehk Jummalast  ärrawallitsetud, ilma arwamata kindel, ärralöhkumata ja ärrawöitmata kindel kaljo, kristlikus kirrikus se olgo ärraneetud. 2. peatük. Ütleb kegi, et pühha Peetruse toli körwas siin ma peal weel üks teine öppetuse  tool, meie Issanda Zesuse Kristuse pühha Ewangeliumi tössisest öppetusest on se olgo ärraneetud. 3. peatük. Kui kegi sedda ei tahha et pühha Peetruse öppetuse toli-ammet kõige innimestele, usklikudele kui uskmatele, üllamatele  kui piiskopidele, tössiseks iggaweseks õnnistuseks  tarwis ei olle, se olgo ärraneetud. 4. peatük. Kui kegi ütleb: üksikult wallitsetud  paawstidel, ei olle mitte sedda jummaliko õigust, pühha Peetruse järrelkäiad olla, Lemma  ärrasalgamata öppetuse ammetis, ja kui kegi ütleb, et üks ehk teine neist seggawat ja eksitawat öppetust Jummala sönnast peaks andma  se olgo ärraneetud. 5. peatük. Kui kegi ütleb: Kontsilid on Jummalast seatud, kellel melewald ja wäggi jumMaliko karja nore rohho made- peale juhhatada,  ja usso asjus paawsti ülle olla ehk Lemmaga ühhe kõrgusel seista se olgo' ärraneetud.  Kas ei olle nüüd silmade ees, mispärrast wanna paawst rahwast ärraneab, nüüd pudub weel, et ta õlleks ka ausat ello laitnud ja sedda heaks kiitnud, kui rahwas laia teed käib ja sedda armastab, mis pühha kirri kelab. Turtsugo ja needko ta ni .paljo, Mi egga kegi ommetige jännes põlle sedda kartmas. TÜVgimaalt. Seal. olla jälle oige pahhad asjad likumas. «Türgickohtnd-Mewad.jälgi leidnud  ollewad, et slawi rahwas Türklaste wasto imme wihhased olla ja enneste keskes mandunud,  nende wasto wälja astuda. Paljo olla kinni tabbatud ja lukko ning riwi tahha pandud  ja nende seas olla ka üks üllem, kellele süüks antakse, kolm laewa täit söariisto ja püssi-rohto, wasto seädust, sisse tonud olla. Se olla Türklased Kristlaste wasto ni wihhale ärritanud, et pea üht werre pulma kardetakse tullewad; ei lubba enne järrele jätta, kui Kristlaste  werrega omma kustutanud. Krekamaalt. Seal on kohtute! praego suur teggemine ja järrelkulamine nende mõrtsukatega,  kes seal kolm Inglis meest ollid ärratapnud.  Esmalt Lahhetud sedda süüd Albami  rahwa kaela weretada, kedda ütlesid ülle Türgi piri sisse tulnud ollewad ja seal Kreeklaste  rehnungi peale sedda kurja tööd teinud ; agga ennäh! Nüüd on ommetige wahbandus walleks läinud, sest mõrtsukad olla kõik pärris  Kreeklased, ei mitte ükspäinis usso, waid ka sündimise polest. Se olli ka immeks pan- 167