aastast ammeti päewa pühhitsenud ja rööm'satega  römus olnud. Kõik se aeg on ta sea! ühhe kohha peal, kui Issanda süllane tööd teinud, ning mõnda römo ja kurbtust maits- nud- Selle aea sees on temma näinud, mis wähhä köstrid näewad; kolm oppetajat on sealt ' ärraläinud ja nslli jälle assemele tulnud. Esmalt  on öppetaja Meier aastal 1848 Jöhwi kirriko peale läinud, kus ta parrast praostiks sanud; teiseks öppetaja Willigirode, kes aas- tal 1857 Tarto linna Maarja koggoduse öppetajaks  sanud; kolmandamaks öppetaja Prantsen,  kes häddalise terwise parrast aastal 1870 öppetaja ammetist lahti wötnud ja Tarto ellama  läinud. Nüüd on neljas öppetaja E. Paslak  seal kirriko peal, agga ikka üks ainus köster,  kellel üllemal nimmetud päewal 25 aastat täis said. Rööm hakkanud temma maeas nimmetud päewa hommiko sellega, et koolmeistrid, kirriko wöörmündrid ja lauljad kedda selle lauloga „Ma tahhan sull' Jehowa laulda" üllesärratasid,  mis nelja heälega lauldud ja mis peale siis römus terretamine ja önnesowimine tulnud.  Ka olla möllemad kirnkowöörmündri herrad ja koggoduse öppetaja senna tulnud. Onnesowijad ja terretajad ei olle ka Jubilari ärra unnustanud, waid temmale mõnda kallist kingitust kasa tonud, nenda kui: üks kullatud pibel, task uur, 6 höbbelussikast j. n. e. Kirriko  wöörmündre Groti herra kinkinud kostre poea kolitamise tarbeks 150 rubla; ka endised  Karrola öppetajad, ei olle tedda ärraunnustanud.  Peale selle sanud weel mitmed laulud lauldud ja könned petud nittg jodawa wina klasid terwiseks kokko lodud ja wälja jobud.  Piddo woerad olla alles peale kesk ööd lahkunud ja koeo läinud. Tallinnast. Pearahha wölla summa,  mis Tallinna kubbermango rahwas kronule  nälja aastade aeal wölga janud, olnud suur 244,900 rubla 98V2 koppikad. Essimesest  Nowembrist möda läinud aastal künni essimese Mai ku päewani, se aasta, se on kue ku aea sees, on sest wöllast kokko korjatud ja krono rentkambri ärramaksetud 172,995 rbl. 21 kopp. Et selle lühhikese aea sees, ni suur summa rahha kokko tulnud sest meie ei pea siin jures sedda unnustama, et neil pole aasta sees» kronule Tallinna kubbermangust rubla 12Vs koppikad maksa on ja krono rentkambre ärramaksetud, tulleb sest, et hakenrihti kohto herrad tüddimata holega selle eest murret kandnud, et wölg. maksetud saab, ilma et seal jures söameeste peale käimist  ehk kellegi warrandus auksjoni kaupa õlleks  ärrämüdud sanud. Tänno sure Jummalale,  kes meile õnnistud aastad kinkinud, et ni rohkeste nälja aeal tehtud wölga on ärramaksa  wöinud. Kuramaalt. Ilmadest. Libawi seitung  29. Mail könneleb ilmadest, mis neil seal olnud. Peale selle, kui- meil möda läinud  päiwil wägga külmad' päewad ollid, kus allati räitsakast saddas ja öhto, se olnud 23. Mail 5 kradi soja olnud, olla 24. korraga kradi klaas 29 kradi soja näidanud. Selle järso soja peale tõusnud rasked mürristamise pilwed ülles, mis ka raske mürristamisega Ülle Frauenburgi makonna läinud ja rasket wihma ja rahhet tonud. Nimmetamise wäärt kahjudest, mis pitkne teinud, ei olle tännini kuulda, muud, kui et üks tühhi ellomaea ärrapöllenud  ja üks lehm pilksest mahha lödud; agga sedda ennam on raske rahhe pälludele ja suurt kahjo teinud; sest rahhe olnud hirmus raske. Rahhe terrad ei olle ennam erne egga oa surused olnud, waid sured nelja ja mitme kandilised jeä tükkid, mis hirmsa tormiga mahha saddanud, ja kelle sarnast  kõige wannemad inmmesed ei mälleta enne näinud ollewad. Mönned nende seast kalunud nelli lodi ehk üks kahheksandik nael, se on: kahheksa rahhe terra kalunud üks nüel, mis kõik selged jeä tükkid, kui kristali klaas wälja näitnud.. Hakna rudud, mis wasto saddo olnud, sanud kõik purruks lödud, ja kahjo pöllude peal õlleks weel paljo surem olnud,  kui ilmad olleksid lubbanud, külli warrem mahha tehha. Mofkwast. Rahha korjatus. Södda ei to ühhe maale, kus ta on, muud kui hädda ja ahhastust, tarwitab mehhi ja head rahha kukkurt. Kuida Peterburgi saksa seitung k6nneleb,  on ka Moskwas nende õnnetumata 207