tulleb sa midda noremalt kegi ennast senna üllesannab, sedda wahhem on aasta maks. Tulleb siis surm ja kutsub sind arva, siis maksetakse  sinno lessele ja waeste lastele se sunvma  wälja, mis peale ennast õlled sisse kirjutanud.  Nago meie linnas ja ümberkaudo prsego kolera wägga äkkiste innimest surretab ja se meil igga ühhel teadmata, kelle kätte kord tulleb. Meie peame allati selle peale mõtlema, et ühhes laulo salmis seisab: .Kes tänna terme punnane, kül Home haige surreb se ;c." ehk jälle selle pühha kirja sönna peale mis ütleb: .Te arro ommast maea piddamisest."  Kuida wöime meie arro ommast maeapiddamisest  tehha, kui meie aegsaste selle eest ei olle hoolt kandnud, et kui surm meid ärrakutsub,  siis lesk ja waesed lapsed, mitte üsna ilma abbita ei jae. Sepärrast anname jggaühhele,  kel naene ja lapsed toita, sedda nõu, ennast senna kassasse üllesanda, olgo pissukese  wöi sure summa peale, nenda kuida jõud jaksab protsentisi maksa, siis woid, kui surm tulleb, rahhuga ommad silmad kinni panna ja omma iggawese rahho sisse minna. Peale selle ei olle meil jo raske sedda tehha, sest seltsi tallitaja ellab jo meie keskes ja wöttab iggaüht, olgo temma surest woi maddalast suggust  wasto ja tallitab asja ruttust ärra; sepärrast  ei olle seal jures middagit karta, maid julgeste ja ruttuste asja ette wötta ja ärratallitada;  sest igga aea wide woib meile kahjuks  tulla. Riast. Oünetus püssiläbbi. Teisipäewal  27. Julil, otse lõuna aeal, on Aleksandre  ulitsas ühhes maeas se läbbi suur õnnetus  sündinud, et üks 55 aastane pois omma  issa laetud püssi warna otsast wötnud ja ilma selle peale mõtlemata, et püs laetud piddi ollema, sedda hakkanud puhtaks teggema; korraga paugutanud püs lahti ja laeng läinud  ühhe õppi poisi rinnust läbbi, kes mönni sam temmast emal tööd teinud, mis järrele pois ka kohhe ärrasurnud. Tallinnast. Raudtee õnnetusest. Tallinna seitung juttustab ühhest õnnetusest, mis Balti raudtee peal 14/15. Julil ösel olnud.  Assi olnud nenda: ..Kappeli jama ju- res olli üks raud ennast lahti kiskunud ja ni pea kui mässin peale läinud, wasto masstnat lönud. Znnimestest, kes seal liggi reisinud ei olle kegi wigga sanud, muud kui selle tee wallitseja, olla üht weikest wigga sanud, agga mässin issi widud Rakwerre linna parranduse alla; temma wigga ei pea wägga pissuke ollema,  waid ni suur, et ennam ei olle prukida wöinud, waid sealt pandud teine mässin ette, mis wori Peterburgi winud. Peterburgist. Keisre Herra reisist. Kasani kauba seitung teab könneleda, et meie suur ja armoline Keisre Herra keiserliko kõrgustega  Suurwürsti ja Aujärje pärria ning Suurwürsti Wladimir Aleksandrowitshiga, Kaukasia male minnes 27. Augusti! Kasani linna saab tullema ja sellesamma päewa öhto kello 7 jälle eddasi sõitma. Suurwürsti wastowötmine. Peterburgi  saksa seitung teab könneleda, et kaks sadda Newüorki pürjerit olla nõu kokko piddanud,  meie Suurwürsti Aleksei Aleksandrowitshit,  kui ta Amerika male tulleb, õige sure!  wisil wastowötta ja selle tarbeks jubba 70 tuhhat dolari kokko pannud ning öölnud, kui se wastowötmine ja selle wasto walmistamine rohkem peaks maksma tullema, nemmad. heamelega  ka kaks kord ni paljo anda tahtwad. Au kellele au tulleb anda, ütleb jo pühha kirri ja se näitab neil meestel ka wägga hästi meles  ollewad. - Küttid e- selts. Seitung «Nord. Presse" könneleb, et Peterburgi nored mehhed olla nõuks wötnud, üht küttide-seltsi assutada ja selle seltsi pühjus-kirja rigi seestpolise asjade tallitaja ministre kätte läbbi wadata andnud. Sedda kütti de-seltsi tahhetakse sellesamma moe ja wisi peale seada, kuida jubba Rigas, Mitawiö ja Tallinnas on. Märgi laskmise körwas tahhetakse  ka söddimist ja turnimist õppida. Nimmetud  seitung sowib issiärranis sepärrast, et kui ettewöetud nõu järrele ükskord kõik wäetenistusse  peawad astuma, ka märgi laskmist, söddimist ja turnimist wägga tarwis on, selle seltsile head kossumist ja korda minnemist. - Se on nüüd tõeste tössi, et rigi üllemad wannemad  ühhe sesugguse wägga tarwilise ja tullusa  asjale aeda ei sa ette teggema, waid paljo 261