pois kotist tulleb on essimene küssimine, kas koolmeister ka kurn olli ja mis ta rakis? ja sas-pea wastab: olli oige kurri ja ähwardas selle parrast trahwida, et koli päewad widetud  sanud. Oh sa pea koer, wastab issa, kuidas tohhib ta lapsega kurn olla? ei ma Home tedda ennam senna ei sada, mis hobbuse warrast ja aida lohkujat ma temmast lassen Lehha! Sinna kallis aeg! Missuggused mõtted  weel meie Eesti rahwa seas likumas ja kui ebbausklik ta weel on. Meie suur ja armoline  Keisre Herra, kõik temma ministrid, piiskoppid, öppetajad ja kohtowannemad on kolitud mehhed, kelle hobbusid on nad warrastanud  ja kelle aidad ärralöhkunud? Eks põlle se üks jut, mis ülle rinna ja rummalast  peast rägitud; kolitamine sünnitada wargaid  ja aida lõhkujaid! x-we Mart. Halle kuulda, kuida pimmeduse teud weel meie armsa Eestirahwa kestes kaswawad ja öitsewad. Surema hulgal on kül jubba silmad  lahti läinud ja mõistus selgeks sanud, et hea ja kurja wahhel teadwad wahhet tehha, agga paljo istuwad weel pimmeduse marjus ja orjawad manna pimmeduse würsti. Üsna messi langeb silmi, kui kuleme kuida meie armsad  wennad mannast pölwest pärritud ebbausso  paelus kinni kammitstud seisawad ja ehk päewa walgus kül nüüd igga kantsle pealt selgeste rahwa peale paistab, nemmad ommetige  ei sedda kuulda egga nähha tahha. Millal  peaks ommetige se pimmeduse uddu nende pealt kadduma ja selge taewa walgus neile paistma? Oh hakkagem hulgaksi, kelle silmad lahti läinud, neid hurjutama, ehk jättawad siis ükskord ommetige sedda Jummala tahtmise wastast tööd mshha. Ommalt maalt. Nkiast. Keisre Herra reisist. „Wall. teada." awwaldab üht telegrammi, mis ta 54. Augustil Nowotsherkaskist sanud js sea! seisab: .iSuur Majestät Keisre Herra kais eila, peale selle kui pallees jummalatenistusel olli olnud, kolisi läbbi watamas ja parrast priistiko Võtmas,  mis kasakate üllemad temma auuks ol- lid walmistanud. Ohto kello kuus olli lõuna  sömaaeg Majeötäti Keisre Herra jures, kuhhu ka kasakate üllemad ollid kutsutud ja mis suur Majestät nende auuks laskis anda. Ohto ollid sealatsed mõisnikud üht suurt palli piddo.walmistand, kellest ka suur Majestät ossa wõttis ja omma seal ollemisega auustas. Tänna laskis suur Majestät siin õllemaid kasakaid  munserdada ja sõitis öhto kello 9 aeal keiserliko kõrgustega Suurwürst Aujärje-pärria  ja Suurwürst Wladimir Aleksandrowitshiga  Tshugujewi. Badeni printses Maria on 13. Augustil omma lastega Peterburgist wäljamale reisinud. Tallomade mümisest. Se assi ei lähhä mitte auro massinaga eddasi ja ka kõik aasta läbbi mitte ühhe tassa, waid nenda,  nago wanker sandi teede aeal, kus tee parrem  seal lähhäb ruttem, kus tee waesem, seal pikkamöda. Made ostmiste jures on ka saggedaste  mitmesuggused takkistamised ees, mis ni kerged põlle eest arraweretada ja sepärrast on eddenemine pikkaldane. Kuida seitungid könneleckad, on 23. Januarist künni 23. Aprillini,  se on kolme kuu aea sees 133 tallokohta, mis ühtekokko 2729 tadert 9 krossi wälja tewad 369,153 rubla eest parriseks ostetud, sedda ei arwata sureks asjaks; agga 23. Aprillist künni 23, Jutini on assi paljo parrem  eddasi läinud, seal on 343 tallokohta, mis ühtekokko 8997 tadert 49 krossi wälatewad,  1,217,246 rubla eest parriseks ostetud  ; koggoni teine tubbakas. - Essimese werend  aasta sees, se on 23. Januaril künni Jurri päewani, maksnud tader läbbi seiti 135 rubla, agga teise werend aasta sees jubba 152 rubla ja se on ka wimase möda läinud wie aasta sees ennamiste läbbi seiti taadre hind olnud. Sedda mõistab se ja teine, mis wigga siin Perno ümberkaudo on, et siin ostmistega  ei tahheta eddasi sada; wist põlle muud wigga, kui et taskud tühjad ja se kelab maid pärriseks ostmast. Tallinnast. Õnnetustest. Eestima kubbermango seitung könneleb kurwast asjust, mis seal Juli ja Augusti kude sees sündinud ja mis meie selle nõuga omma Eesti wendade ja öddedele könneleme, et neid seläbdi ette- 295