liste ülespidanud. Milmed töörahwas, kui iseäranis puusepad, ahjupotisepad ja teised, on tööd mahajätnud, päriwad rohkemat pääwapalka ja wähemat igapäöwast töö-aega, enne kui jälle tööd kätte wõtaksiwad. Tuhandete kaupa on need wedelemaS ja ähwardawad seltsimehi, kes nende nõusse heita ei taha, ehk kes wõetud nõuust ilma teiste lubata lahkuwad. On ka juba üksikult ähwardusi täitnud. Oma häda ja Politsei abi on aga suuremat hulka siiski jälle tööle saatnud. Inglismaalt. Sõda Afghaniftam maal läheb oma käiki edasi. Emir Jakub Kaan on Inglismaa sõeawäe juures ja tõotab omalt poolelt abiks olla, niipalju kui temal wõimalik; seda es näita aga mitte palju olema, sest Kabuulift  saadetud ässitajad räudawad läbi maa, pidawad kõuest rahwuse torkimiseks ja jutlusi ususõea äratuseks. Siiski näitab Inglaste asi edenema. Wiimse sõnumite jär l seisab Kindral RobertS juba Kabuuli wärawate ees. ja ka Afghanistani  oma sõeawäeft olla mõned salgud fuguwendade wasta abiks tulnud. Zuulu- Kaffrite kestes tärkawad jutud, kui ei oleks wangiwõetud mees koguui mitte Kuningas Tshetewaio  ise. waid paljas lihtlabane, Kafferlane, keda sealised „poliitika-mehed" Kuninga asemel eltetopinud oleks. Zuulumaa ou rahwa peameestele  wäljajägalud, kes Inglaste tahtmist tegema peawad ja seda ka tõotanud on, kas aga oma tõotust pidawad, se ou teine asi, mida ühed tõeks pidawad. teised mitte. Koduses Waua-Jngttsmaa riikides kipuwad asjad mõnes tükkis segamini minema. Tülid maaomanikude ja rentijate wahel kostuvad mitmes paikas õige kartlikul kombel suuremaks; ähwarduse-kirjad mõisuikude ja mõisawalitsejate wasta lendawad läbi tuule ja sigitawad paha werd mõlemil poolel. Wiljahiunad ja lojustehiunad ou madalamaks  läinud ja maareutnad päriwad nüüd, et ta rendid alandud saaksiwad. Paha kära wahelt ou aga ka mõned kenad healed kuulda. Nenda ou üks mõisnik oma enese tahtmise järel rentijatele rendi alaudamist pakkunud, need aga temale wastaund, et kui nende käest kõrge wiljahindade  aeal kõrgemat renti päritud ei oleks, nemad nüüd ka wähendamisi wasta ei wõtaks. Hispaania maalt. Kuninga pulmad tinnilakse Jõulukuu hakatuses pidada ja Kuninga  sõbrad ja ustawad alamad on neid rõõmupäiwi  ootamas. Üks paha ja kardetaw tüliwaim  käib aga läbi rahwa ja pea siin pea seal ilmub midagi, mis kartma paneb ja küsimist äratab, kas need rõömnpääwad ka rahuga kättetulewad,  rahuga möödalähewad, ehk kas rahu pärast seda kaua kestab. Nenda on Kindral Lagunero, keda omal aeal wastapan emise pärast riigist wäljaaeti. tagasitulnud ja Madridi linnas kinniwõetud. Arwatakse, et temal nõu olnud rahutuma rügementide ülemat käsnandmift oma kätte wõtta. Sagedasi peetakse läbiotsimist elumajades  ja panakse wangi, keda õiele uskuda ei wöi. Asjad on kirjud ja kardetawad. lootus ja usaldus ülema Ministri Martines Kampos peale on aga kindel; arwatakse et se mees ennast  mitte hirmutada ega eksitada ei lase ja mässamisest wõitu saab, kui se ka tõeste tõusma peaks. Rahaministeriumi poolest on ka leitud,  et Wabariigi lühikese elnaea sees rohkem kui 300 millioni reali millioni rubla) warastud on. Kuningriigi waenlased ja wastased  laotamad aga rahwa seas juttu, kui oleks se raha uue Kuningriigi aeal kadunud ja sedawiisi  saamad rahwa meeled enam ja enam segatud.  Kõige selle häda körwa kodumaal, tuleb nüüd ka weel suur mässamine Kuuba saare peal, kuhu 24,000 meest saata tuleks, kui tüli lämmatud sama peaks. Et ettearwamata juhtumiste wasta walmistud oleks, on Rahaminister  Pariisis 124 millioni franki peale laenukaupa teinud. Mässamiste himud elawad  ja öitsewad ka wangihoonetes. Igal poolel panemad wangid ülemate ja ülewaatajate wasta. Santanderi wangimajades on üks trükimaja ülesleitud, kus korralised mässamise-zeitungid wäljaantud saiwad. Nende lootus, kes Kuninga poole hoidwad ja rahu nõudmad, on ikka weel kindel, aga ükski weike juhtumine wõib õhkuwad tuld leekama panna. Kuninglik jaoskond annab «malikult Prantsusmaale süüd, kui saaks sealtpoolt  kaugest õhkuma süte peale puhutud. Türgimaal t. Janiinaft kirjutakse 4. Mihklikuu pääwal piire-õiendamise üle Türgimaa  ja Greekamaa wahel: Kõik mis siin ümberkaudu sünnib, on Greekarahwale  tunnistuseks, et piire tülid Türgi- ja Greekariigi wahel ilma söeariistadeta selelud ei saa. Türgi sõeawägi Gceekapiire ligidal saab ikka rohkemaks tehtud. Parga kantside kallal saab wästmata tööd tehtud. Teised kindlad linnad  saamad hoolsast läbiwaadatud. Ka sündis siin se ettearwamata, sõeawäele aga rõõmustan? asi, et üks Sultani Adjutand, Baari Bei tuli ja kõige mäele mis Epiiruse ja Thessaalia maal seisab, kolme kuu palga wäljamaksts, kuulutakeS et sõda tulemas oleks ja et Sultan niisama kindlast sõeawäe truuduse peale lodaks, kui wägi Sultani isaliku meele peale loota wõiks kes Jumala abiga kõigi tarwituste eest muretsema saaks. Se kõik näitab rahwale selgest, et sõda tulemas on. Mida rohkem seda aga nähakse, seda elawam on liikumine Greellaste seas. Üued salgud ilmuwad  mitmes paikas ja nende seas on nimelt kaks, kes mässajapealiku Kostopnulo käsn all sei samad ja oma hea ja kalli söeariislade läbi teiste hulgast wälzapaistawad. Need on hea koha peal, Bulbuudi ja Makriuitza ligidal, lindla kantside Laga seismas. Enamist igal pääwal jätawad noored Greekamehed omad elukohad maha ja asnwad mässajate seltsi. Seda Legewad nemad ehk wähem isamaa armastuse pärast kui hirmu pärast wägiwaldse Kostopnulo eest, kelle ees iga nõu hea on, mille läbi oma wäge kaswatada  wõib. Seda näitab üks kiri, mida tema selle kuu 8. pääwal oma suguwendadele kuulutas. Kostopnulo kirjutab: „ Greeka lapsed! GreekalaSte eestvõitlejad seisawad minu käsn all. Minu tahtmine on: Wõitlejaid selle werise sõea wasta walmistada, mis ka siis lahtiläheks kui kõik taewa ja ma il ma wäed seda keelaksiwad. Greeka lapsed! Teie, kes Teie noored, tugewad ja agarad  olete, Teie kõik peate oma maja ja oma küla mahajätma ja wLiwimata minu juure, minu wõillejate sekka tulema. Teil on üks püss, üks püstol, üks suur nuga, padronid ja leiba kuueks pääwaks kaasa wõtta. Pärast saate Teie rahwust.ikn  kulu peal ülespeetud. Mina ütlen Teile, seltsimehed, Teie peate seda kuulutust saades wiiwimata teele minema ja minu juuru tulema. Wöitlemine ei wöi mille wiiwitud saada. Kes aga ennast kartlikult oma küla koopades peidab ja seda kutsumist ei kuula, se saab mõega ja tina läbi hukatud. Ei rikkus, ega sulaste hulk. ega kohtute kaitsemine wõi teda peasta. Minu jalgade ees peab tema oma musta hinge andma. Seda kuulge kõik ja rutake minu lippude alla, mille peal kiri on:" Surma waeulastele! Wabadust  Greeklastele!" A tta kirju tn d: „ Kostopnulo". Et küll wahwus nende Greeklaste juures suur ei ole, kes Ep ii ruse ja Thessaalia maal Türgi walitsuse all elawad, siis ei julge nemad ka wägiwaldse mässaja-pealiku wiha ja tagakiusamise  alla langeda, ja sedawiisi kaswab tema wägi igal pääwal, nenda et pea suurema Türgi wäehulga wasta wõideida wõiks. Se mida Türgi sealine ülem käsuaudja Hassun-Tahsim Pasha selle kardetawa mehe wasta nõuks wõtnud,  näitab wähene olema, ja Türgi pool peetakse  Kaftopuulo wäge wõimatumaks kui se on. Sellesamma aea sees sünniwad ümberringi asjad,  mis Epiiruse ja..Januna kõige kurwemaid aegi meeletuletawad. Ühel poolel riisuwad Greeka rööwlid Türklaste kiilasi, teisel poolel langewad Albaania Bashi-Bozukid Ristirahwa külade peale, rööwiwad, tapawad ja pöletawad kuida süda kutsub, ja tegewad mõne tunniga õitsewad kohad prügihunnikuks. Ristirahwa häda on nii suureks kaswannd. et mitmed perekonnad igal pääwal üle Greekamaa piire põgenewad, et aga palja elu peastaks. Wiimse kolme nädali sees on kõige wäh emast 440 perekonda werejänuliste Bashi-Bozukide eest põgenenud ja kõiki oma wara mahajätnud. Sellest ülemäära kaitsemotast olekust  sigib Türgiwalitsusele rohkem kartus, kui mässajate salkudest. Neid wõiks suurema sõeawäega  ikka weel wõita ja lämmatada, üleüldisest korrata olekust kipub aga hirmus sõda tõusma, kus igaühe käsi igaühe wasta on. Ameerika maalt. Lõune-Ameerikas näitab  sõda, mis ühelt poolt Tsiili, teiselt poolt Peru ja Boliiwia wahel lahti on, pitkale wenima.  Atakaama mereärue maa, mitte pärast seda sõda peetakse, on juba sellest kewadest saadik  Tshiili wabariigi käes. Seal maal on palju guanod, salpetred ja hõbedad. Maamägi ei ole palju wastastiku juhtund, mere peal on aga juba mitu weikemad lahiugind olnud. Esiteks oli wõit enamist Peeru ja Poliiwia pool ja on nimelt Peeru laew „Huaskar" palju wägewaid tegusi teinud. Wiimse sõnumite järel on aga se laew, ehk ka kõik Peeru laewad Tshiili sõealaewadest  wõetud saanud. Ka Põhja-Ameerika! on Jndianlastega sõda. Selle üle., kirjutakse Nü-Jorkist 24 Mihklikuu pääwal: Ühendud-Mide sõeawäe üle Koloraados ei ole sõnumid. Pärast esimest lahingid knuldt weel kaks pääwa püssilaskmift; kardetakse, et kõik Utaa Jndianlased mässamas on, et küll nende pealik käskinud, kõiki ivaenu lõpetada. Mihklikuu 25. pääwast kirjutakse, et Bukaramaugus,  Kolumbia riikis mässamine tõusnud, mida sealsed kommunistid teinud. Poed olla tühjaks rööwitnd; nende seas ka kaks Saksamaa meest. Ka olla Saksamaa Konsul haawatud. Mässajad on wiimaks põgenema aetud, kui mitmed surmatud ja mitmed wangi wõetud oliwad. Mihklikuu 27. pääwal. Utaa Jndiansased surmasid kõiki meesterahwast Walgejõe astttases; üksi naesed ja lapsed Mli elama. Kindral Merrit pakkus Jndiaulastele rahu. kui nemad oma sõeariistad mahapanekftwad. Jndianlased ei ole seda palumist wastawõtnud. Kohaöised sõnumid. Öösel 3!. Heinakuu ja 1. Leikusekuu paama wahel on 3 tundmata meest Adila Liiwa kõrtsist mitmed asjad ja 12 rubla raha warastud,  kui peremees kodu ei olnud. 2. Leiknsekuu  pääwal põles Ääsmäe mõisa kahepoolega rehe üks pool. Talupoege ja sulaste abiga sai tuli kustutud. Kahju on rehe poolest 500 rubla, wilja poolest !00 rubla. Arwatakse tuletikud  ahte sisse sattu.d ja seal põlema läinud olema. 6 Leikusekuu pääwal, homikul kell 9 põlestwad Juuru maldas Hanso pere ait ja laut maha. Nõdrameelega Juuru tnlupoeg ThomaS Benjamin oli hooned põlema pannud. Kahju on i2O rubla. tl. Leikusekuu pääwal  nppuS Jamburg'i Weike-bürgeri Pusmanu'i 14 aastane poeg ujumise juures Joahimstaalis, Narowa jões. Kalamehed tõid keha wälja, äratamine ei olnud enam wõimalik. —> 12. Leikusekuu  pääwal põles Hapsalu-Uuemöisa Tammiku  kõrts. Maja oli tulekahju kassas kinnitub. Kõrtsmiku kahju on 245 rubla. 13. Leikusekuu  pääwal wötstd raunawahid ühe Emmastu jahtlaewa kinni, mille peal 80 kotti ja 1 tünder soola oliwad. Laewamehed Ado Liiw Emmastust, 23 aastat wana Jüri Mejus Kassarist, 26 aeStat wana, ja Thomas Trep Emmnstust. püüdstwad weike wenega kaldale saada. Wene sai laenetest ümberwisatud ja kaks me. st uppusiwad;  Thomas Trep sai rannawahtide läbi peastetud. 17. Leikusekuu pääwal läks Saaremaa  laew „ Theodor Alerander," kippar Jaan Kiil, Osmusaare juures hukka. Laew wedaS põletamise puid; need ja muist purjest on kaldale toodud. 24. Leikusekuu pääwal sai Narowa Meresuus kange tuule läbi laew »,Wassili" lõhutud. Laewamehi peastis sealine mereabi paat.