eestmurretsemise maeasse puggeda, kus armo teiwast sawad üllal petud, mis ka iggakord mitte wägga maggus põlle. Weel on üks assi, mis nende jures, kes waesed ja waesuses ettawad, tulleb tähhelpanna. Wata Jummal on sulle lapsi andnud, mis üht head kaswatamist ja kolitamist tarwitawad, kui neist tublid innimesed peawad sama, kes ka middagit õppinud, et eddespiddi woiwad kui truio mehhed ennast üllalpiddada. Nikaua lähhäb ehk assi wähhegi, kui issa ja eestmurretseja  alles ellad; tulleb nüüd agga äkkiste surm ja kutsub tedda eest ärra, mis siis tehha, kui surno-laekast ka middagit põlle lota? Eks jae siis kõik poleli, sest et jõud ei kanna ennam  öppetada ja kolitada laska ja waesed nõdrad  lapsed peawad hakkama rasket päewa tööd teggema, et nenda ommale üllespidvamist murretseda.  Meie arwates peaks üks sesuggune luggu igga laste issat tagga sundima, ni warra, kui ial woimalik, ennast surno-laekasse üllesandma ja se heal ta süddames kuuldawaks sama: ..Änna ennast surno-laekasse ülles,  sest et sa waene õlled." Ommalt maalt. Pernnst. Kirriko aea sisse õnnistamisest.  Meie allewi kirriko woi surnoaed olli rumi polest jubba liig kitsaks janud, nenda, et surno matmisega suur teggemine olli, wäggise  piddid hauad lahti kaewetud sama, mis mitte omma seaduse jarrele aega waggusi polnud  seisnud. Sedda naggi meie auulik kirriko  wöörmündre herra sure mele pahhandusega  ja sepärrast olli ta linna wannemate kaest üht tükki maad pallunud, mis ka hea meiega olli lubbatud ja kirriko wöörmündre herra murretsemise peale lank ümber tehtud. Pühhapäewal  23. Septembril sai se sisse wöetud ma pühhalikult matmise paigaks sisseönnistatud.  Olleksime issi wägga hea melega ka sest pühhitsemisest ossa wötnud, agga ammeti tallitus  kutsus meid muiale, sepärrast ei woi meie sest pitkemalt könneleda; ni paljo on agga tossi, et kaunis rohkeste rahwast sest pühhitsusest  ossa wötnud. Riast. Pärris made ostmisest. Selle asja polest nihkub assi pikka möda ikka eddasi ja igga werend aastas lähhäb kaunis suur kaadrite arru tallorahwa pärris ommaks. Kuida Ria seitung Maa- ja linna rahwale, sest asjast  könneleb, on 23. Aprilist künni 23. Juli kuu paewani 447 tallo kohta, mis on ühtekokkoBs7l  kaadrid 12 krossi wäärt, 1,242,734 rubla eest ärramüdud. Siin tulleb weel tähhendada,  et Ue-Laitseni mõisa pärris herra, paron Wolff, selle werend aasta sees üksi 156 tallo kohta omma rahwale 271,168 rubla eest pärris ommaks ärramünud. Taadre hind ei olnud kindel, waid kõikus 111 ja 230 rubla wahhel, agga läbbiseite arwata, tulleb üks kaader 145 rubla ja üks tallokoht 2780 rubla maksma. Prii tullekustutaja seltsidest. Wastoräkimata tössi on, et need praego nimmetud  seltsid wägga kassulikud ja iggakord kui tulli kuhhugi lahti peased, nemmad kui õppinud ja selle tööga tuttawad mehhed, kui wähhegi woimalik, ka ärrakustutawad, ehk kui mitte ennam, siis ommetige hoidwad, kui walli torm neid ei kela, et tulli kaugemale ei sa minnema. Jssiärranis mõista, ei jõua innimese  wäggi Jummala wäggewuse wasto, waid peab seal omma nödrust tundma ja temma wäggewuse alla heitma; sest torm on Jummala kässo allune ja peab teggema, mis tarbeks ta on wäljalakkitud. Tännini on agga neid seltsist ükspäinis linnades, maal põlle neist weel kussagil  kuulda ja se näitab nenda, otsekui põlleks  neid sea! tarwiski. Kui üksiko perredes ka neist suurt kasso ei peaks ollema, sest et tulli jubba enne wöimuse ennese kätte sanud, kui pritsumehhed omma pritsuga senna appi sawad, agga küllades peaks meie arwates nende kasso sesamma ollema, mis linnades. Ni paljo, kui kuulnud olleme, on weel pissut möisasid, kus tulle kustutamise pritsud murretsetud ja sellepärraft on siis ka, kui tulli kussagi lahti peäseb, ikka õnnetus suur, sest et tulli kõik ärra sööb, mis seal lähhedal ja sadawas on. Olleksid  pritsud ja pritsu mehhed käepärrast, woiks paljo peästetud sada ja ehk ka weel se ön olla, pöllewat maea tulle suust wälja kiskuda. Tahhame  siis rumi kitsuse pärrast lühhidelt tähhendada  kus linnades tullekustutajate seltsid on 327