sinud! - Ma olen 30 aastat lina aitas olnud  ja tean seda wäga häästi, et suurem hulk lina aida tüdrukud maalt sisse tulnud on. Meie Pärnu linn kaupleb ju nüüdsel aeal nii suurtwiisi linadega, et linnas sündinud  tüdrukutest midagi selle suure, laialise töo tegemiseks küll ei saa. Ja päälegi suurem  osa neist nimetatudest ei tulegi lina aita töösse. Noh, kust n'ad siis pearoad tulema? Ega aitades ometige mõni tüdrukute wabrik ei ole, kus neid nenda rvälja auutatakse, n'agu üks rumal „saksa kõrtsimees" kord pööningel kasuka all körwitsast Türgi takku rvälja auududa  lootis? Teie ütlete ka, et lina aidast need arwatud mamselid ükspäinis tulla ja teise wastasniku nimetamise järele..töömeeste ja wana soldatide tütred" olla, kes jäärmargi aegus puuhobuste selgas häästi tiiru ratsutada!  Siin lükkate Teie ..töömeeste ja wana soldatide tütrede" wigad lina aida tüdrukute  selga. Iga ühel on küll omad head ja wead; aga Teie teete üht lamba ja teist hundi sarnatseks, mis aga sugugi nenda ei ole. Teie silmaring on lühikene ja mõte pisukene.  Ma olen isi jäärmargi aegus näinud,  et just nimelt suurem jagu puuhobuste selgas ratsutajaid need Teitest kiidetud paremad  ja asjad, see on: töömeeste ja soldatide tütred saäl endid keerutada lasksiwad. Seda ma ei taha salata, et ka aida tüdrukud saal puudusiwad. Aga aida tüdrukutel on wara hommikust õhtu hiljani iga paäw nii palju tööd, et ..polka" tantsimine, n'agu —r —r seda kirjutanud ja Teie puuhobuste selgas keerutamine  koguni tegemata jääb. Seda mahti ei ole n'ad weel ilmaski saanud ega peremeeste  poolest lubatud. Teie, armas Z., ei tea aida tööst mitte midagist. Parem oleksite oma kirja püksi tasku wöinud pista ja seda isienesele ühe isiaraliku häda aea tarwis tagama  raks hoida, kui et seda awaliku aealehesse  lasksite panna. Nii häästi lina aida tüdrukud, kui ka töömeeste ja wana soldatide  tütred, on igaüks omas ametis auusad,  kui nende töö neile seda auu laseb anda. Eksijad oleme meie köik. Kui peaks Pärnu linnas lina töö lõppema, siis ei saaksiwad töömeeste  tütred ega mõned muud ka mitte oma ülespidamist, ei tarwilikka hilpusid selga, n'agu näituseks Sewastopooli söa aeal lugu oli, et kaalu ja möödu mehed koguni Taali mõisa kraami lõikama minema pidiwad, sest et lina kauplemine seisis ja muialt kusagilt tööd ega teenistust saada ei olnud. X. L. I'. Aga meie ütleme kõige nende raisterahwate üle kirjutajatele, et nemad neid ..örnaid lillekesi"  üsna rahule jataksiwad. Mette aealeht ei ole mitte sellepärast, maid koguni muu asjade,  tääduste ja tarwiliku õpetuste tarwis. Tõsi küll on, et naisterühmas oma riiete moodi poolest maga üleliiga on läinud ja mõni enesest enam lugu peab, kui ta wäärt on. - Ei ole palju aega tagasi, kui Prantsuse  maal 6999 noortmeest eneste keskel kindlat  töötust teinud oliwad, mitte ühte ainust naisterühmast säält linnast kosida enne, kui n'ad oma mana ilusa riiete moodi sisse tagasi  lähemad. Ja n'ad olla ka oma töötust kindluste pidanud ja teiste kohadest enestele abikaasaid kosinud. Ei ole wiimaks aitanud, pidanud säältsed linna neiud seda rumalat riide moodi maha jätma. Seda ülemal tähendatud  kirja oleme aga üksi sellepärast meel wastu mötnnd, et see mitmelt poolt soowitud sai, mõne asja õienduseks esimeste kirjade paale. ..Postimees" on nende pärast juba sõimata küllalt saanud ja wöib olla, et ehk selle kirja pääle jälle saab; sest et seda koguniste ei usta, et need sisse saadetud kirjad kõik on. Aga ärgu mõtelgu ükski, et ..Postimees" sõimamist kardab; ta mõistab ka oma hambaid wastu näidata, kui teda ilma asjata sõimatakse. Lugege 31 kirja wastust.. — Red. Riiast. Uued aealehed. Riia saksa keele aealeht ..Zeit. für St. und Land" teab kõneleda, et meie Eestlased peame pea ühe uue aealehe ..Mesilane" meel juure saama mis igas kuus kaks korda saada wälja tulema; ja et uus aealeht ..Tartu Eesti Zeitung" mis uuest aastast 1879 käima hakkab peab Ottepää  õpetaja Hurt'a omale redaktoriks saama. Haapsalust. Uus linna pää olla sääl jälle walitetud ja nimelt von Middendorff  Assoküllast, ja kirjutajaks kolleegienraat Rödder; sest et manad, linna päämees: baroon  Pilar v. Pilchau ja kirjutaja: Roosenbaum  endid ametist lahti wötnud oliwad. 310