See mitmesugune wöi jagMe muvdvtus tuleb jälle mitmest asjast» - 1) Tuleb rohkem ehk wähem wöi-and elaja-sugust.  Nenda andwad siis mägise maa lehmad wähem piima, kui madalamaa lehmade sugud; aga mägise maa lehmadel on ramu« sam, see on wöi rikam piim, kui madalamaa lehmadel. Selle pärast, kes linna ligidal elawad  ja piima roosalt müiwad, katsugu enestele  rohkem piima andjaid lehmi; selle wastu need, kes linnast kaugel elawad ja wöid müiwad  sooritagu (muretsegu) wöirikka lehma sugu. 2) Tuleb piima headus toidu sugust ja toidu paljusest, mis lehmale antakse. 3) Tuleb piima headus looma wana - dusest ja 4) lüpsmise aea st. Juba ammu on järele katsutud, et see piim mis kaua udara sees seisab, palju wöiwaesem on, kui see, mis lühikese aea udaras. Sellepärast  on wöitegiadele palju tulusam, kui nemad  lehmi kolm korda pääwas lüpsa wad, km fee, kus aga kaks kord pääwas lüpsetakse. Selle juures ei laa meie mitte üksi rohkem, waid ka ramufamad piima, mis ju wöitegiale kõige enam tarwis on. Perenaesed ja lehma lüpsjad teadwad seda kül, et homikune piim palju raswawaesem on, kui õhtune, sest et Htnme arwam s—s 3 tundi, kus aga wii- Mane paljalt 6 tundi udaras seisis. Seda Wöime ka ise ja iga kord kergelt järele katsuda.  Wõttame kolm ühe suurust klaas purki ja MisterdüMe igaühele ühe paberi lindi nendä peale, et selle lindi üks ots purgi serwa wasto ja teine tema põhja wasto seismatuleb.  (Näitus) Jagame igaühe lindi  weikeste kriipsude läbi, mis meie lindile risti peale tõmbame, mitmesse tillukeisi aga ühe suuruse jaku. Walame nüüd ühe sisse homikuft teise sisse lõunast ja kolmanda sisse õhtust piima, (muidugi igaühe sisse ühe Mstl) siis wöime äralugeda, kui paks koore Md iga purgi peal on. Ka selle wahel, kas MM enne ehk pärast odarast wälja tuleb, on wäga suur wahe. See piim, mis lWsmffe juures kõige enne udarast tuleb, on Wju Woiw a e s em, kui see, mis w i itn aks MAj ä kitleb. Seda näi tawad melle järel tulewad  numrid. See lehm kellega seda katset tehti, ott 6 aastat wana ja andis homiko 3 toopi, lõuna! 2 ja õhtul IV2 toopi piima» Homik. piim andis läbisegam. prot. «öid» lõunane .. .. .. „ õhtune .. .. . 4ViO Lõunane ja õhtune piim oli ligi kaks kord raswasem, kui homikune. See homikune  piim lüpseti kolmesse jaku kellest esimene toop 1 1/2 protsenti teine 24/10 ja kolmas .. .. wöi jagusid  andis. Lõunane piim jagati kahte jaku, kellest esimene toop 2VIO protsenti ja teine .. wöi jagusid andis. Nendasama jagati ka õhtune piim kahte jaku, kellest.' esimene pool protsenti ja teine „ Zõ/jg wol jagusid andis. Z Kõigist sellest näeme, et wiimaks väljatulnud  piima sees palju rohkem wöi jagusid su kui esmalt wälja tulnud piima sees. See wahe paistab meile aga wee! enam silma, kui meie Ahe lüpsi piima mitte kahte ehk kolme, waid wiide ehk kuude jaku jagame. Nenda leidis Schübler, et ühe ja sellesama lüpsi piim, kui tema wiide jaku lüpseti, järel tulewat koore huM audis: esimene portsion andis 5 prot. koort teine „ .. 8 kolmas „ .. 11VZ .. „ neljas .. .. .. -.ja wieö .... 17V2 .. Selle järele andis wiimne portsion 3Vs korda enam koort, kui esimene portsion. Muidugi peab see meil üks kubjas olema, kes meid lehmi puhtas te !ü ps ma aja b. See puhtaste  lüpsma sundimine ei sünni mitte wähefe piima pärast, mis udarasse jäeb, waid M kuida praego näidatud, wöi rikuse pärast. Muud jaud ja nimelt juustu jaud, ei näiÄ selle pitkema ehk lühema udara sees seisja aea läbi mitte ennast palju muutwad. Sellepärast  on juustu tegial üks puhas, kas lehmad 24 tunni sees kaks ehk kolm korda lüpsetud faawad. Waatäme piima, suureks tegewa klaasi 282