26 Sensuri polest lubbatud. Rjgas, 8. Januaril. 1874. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm. Kõige iillema Keisri poolt kinmtud Tallinna kauba pank ja temma abbipank Peruus. Pöhjuskaptal rubla. Meie tallitus ja töö on issiärranis ni paljo kui wöimalik rahha ja wekslite asjo toimetada ja nimmelt: 1) Jggasuggu krono pabberid, aksisid, wöllakirjasid ja muid hinnawärilesi pabberid müa ja osta. 2) Rahha laeno peale anda ja nimmelt rahhapabberite ja kaubade wasto, mis pandiks antakse. 3) Wekslite ostmine ja mümine ehk ka wäljamaksmine. 4) Rahhade ja rahha pabberite üllalhoidmine ja wallitsemine, mis, olgo et igga innimene issi, ehk kohtud, kinnitub seltsid ehk awwalikud allustused ja kassad meie kätte hoida andwad ja wastab pank kõige omma warraga selle eest, et ei tulli egga marga näppud andjatele kahjo ei sa teggema. 5) Eddasi käidama rehnungi peale rahha wastowötta, mis eest 4 protsenti maksetakse. 6) Wöttab pank nimmetud ja nimmetamata aea peale rahhasid wasto ja maksetakse intressisid ni paljo kni aeg wälja kannab. Need tunniskirjad, mis pank sissemaksetud rahhade peale annab,  woiwad igga summa peale, mis ülle 100 rubla, sissemaksja nimme peale ehk ilma nimmeta  antud sada ja kõik kohtud, awwalikud allustused ja kassad woiwad neid, ka kaptali põhjuseks  prukida. Panga tähtede wasto sissemaksetud rahhade intressid on eest otsa nenda kinnitud: Panga tähhe eest Int. aastas 36/, o prots., se on 1 kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. L aastas prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest lut. 0 aastas prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest lüt. v kouponsidega ja iggal aeal prii seisaw 6 ku üllesütlemisega 5 protsenti  aastas. (Pangatäht S, mis ühbe aasta eh? piVkema aea peale antud, kannab S protsenti aastas.) Meie tähhendame sia jure, et üllemal nimmetud panga tähhed, prii meestele issiärranis wägga hästi seiso kaptaliks kölbawad, sest et nende jures ialgi kahjo karta põlle ja pank ennesele kohhuseks  teinud, sedda kaptali, mis peale se täht antud, täieste wäljamaksa. Lähhäb üks sesuggune tunniskirri  kaddunuks, ehk pölleb se ärra, ehk et ta perremees, olgo mis taht wisi! temmast peaks ilma jäema, kui se agga temma nimme peale kirjutud, ei sada kaptali egga intressidele kahjo, maid se saab ta sowimise peale kue ku aea järrele surmatud ehk kirjast mahha kustutud ja pauk annab temmale selle assemele jälle ue tunniskirja sellesamma summa peale, mis peale teine olli kirjutud. On kellegil Peterburgi, Moskwa Riga, ja mönne mu suremasse kohta Weunerikis ehk Wöeralmaal  rahha maksa, siis maksko sedda sia sisse ja meie anname kirja ja se rahha saab seal wäljamaksetud.  Otse nendasamma maksame meie ka kouponsid, nihästi omma- kui wüljama krono ja raudteede laeno pabberite ning ka pantpriwide eest, enne kui nende aeg täis sannd, wälja. Tallinna kauba vank. Januari kuu 29. päewal, enne lõunat, on mul tahtmine omma krami Perriwerre weske peal, mis 21 werst Pernust emal, Arre mõisa parralt, auksjoni  kaupa ärramüa ja on seal sada: hobbusid, rvanno ja nori lehmi, wankred, sanid ja head ued reed ning muud ellomaea kraami möldermeister Johannfon. Z Perno-Ria allewi I. kwartalis seisaw, ärrasurnud  lootsi kommanderi J. P. Prahmi pärralt ellomaea, kus suur howi ruum ja ajaplats körwas, on müa. Lähhemat teadust antakse seal sammas maeas. i Minno maea mis. Perno-Ria allewis on körwaliste  honete ja aeaplatsiga kas trahteriks woi ellokorteriks ärra ürida. Lesk A. Tammann. » w rubla lvaelva palka Lopre mõisa winakögi teise korra pealt, kus mõisa perrerakwas ellawad, on pirituse destsllir apparati wassest pea, mis arwamise järrele 40 naela raske, Jöulupühhade jo ue aasta wahhel, ärrawarrastud; kes sest Margusest teadmist annab, saab kümme rubla waewa palga. *