bHj/kuli nimetatud maade poliitika meestele nagu wcilk selgest taewast taela, ning nende maade ajalehed on tuliwihased Inglaste peale. Ehk küll Inglane ettewaatlik on olnud ja oma lepingu kauba sisse Türklasega ülesse pannud, et Inglismaa paljalt nii kaua Küprose saare oma walitsuse all saada hoidma, künni Baatumi linn Wenelase käes seisab, siiski tunneb  igamees kohe ära, et Küpros edespidi nii heaste kui jäädawalt Inglase omandus on ja saab olema. Ci oleks Küpros mitte selle nime all Inglismaa kätte saanud, et ta selle saare üle paljalt Türgi nimel saada walitsema, siis oleks see kauba wasta olnud, mis Inglane kongressi kohta Prantslase ja Itaaliaga oli teinud. Siiski ei ole aga meel sugugi kindel, et need mõlemad riigid rahule saamad jääma ja tühja kätega sealt mööda minema, kust Inglane omale jo hea suutäie tasku pistnud. Olgu sellega asi edespidi kuidas ta on, Wenemaa  wõib jo kongressi otsusega wäga heaste rahul olla, sest tema ei ole mitte üksi peaaegu enam kätte saanud, kui sõa alustusel tahtmine oli, maid ka kõik San Stefanos tehtud lepingu punktid on nende põhjustes  kindlaks jäänud. Besaraabia maa on Wenemaa  kätte tagasi langenud; Kristlased Türgi maal on osast täie wabadusele jõudnud, osast wabaduse sarnatse  oleku sisse tõstetud, kelle jäädama kindluse üle Eüroopa suured-riigid walwawad; Aasia Türgimaal saamad Wenelane ja Inglane mõlemad Armeenia Kristlaste  wabadust kaitsma ja selle üle walwama, et neile mingisugust piina ei tehta. Aga kui meie nüüd küsime, kuidas sõaga Cüroopas  lugu on ja kas teda enam mingisugusel kombel  karta ei ole? siis peame wastama, meie ei wõi selle küsimise peale mitte: ei ole karta! wastutada. Nagu meie jo nimetasime, on ka palju neid, kes kongressi otsusega mitte rahul ei ole, nagu nimelt Kreeklane, Lõuna-Bulgaarialased ja palju muid, kellel jo osast sõariistad käes on, osast neid igal silmapilgul kätte wõiwad wõtta. Kuidas siis lugu saab olema ja kas siis Türgi riik täitsa koost ära ei saa lagunema,  seda teab üksi Jumal. Poliitika ringwaatus. Kongress Berliinis tööd 1./13. Juulil  M He uue lepingu Türgi maa koyra mana nõndanimetatud „ Pariisi traktaadi" asemele  malmis teinud, kellega Türgi walitfuse käest palju ära wõetakse ja temale palju uusi kohuseid peale pannakse. Kui kongress ka ühtlasi selle eest on muretsenud,  et Türklane ka tõeste kõik seda täidab, mis temale kohuseks teinud, siis wöiwad asjad edespidi Türgimaal õige kauniste käia. Üleüldse wõib Wenemaa kongressi otsustega maga heaste rahul olla. On mõningad punktid San Stesano lepingus weikselt muudetud, siiski on Berliinis  ja San Stesanos tehtud lepingutel ühed ja needsamad põhjused. Bulgaarialased on Türklaste walitsuse alt lahti pcasenud, Serbialaste riik on suuremaks  ja wabaks saanud, niisama ka Montenegro ja Rumüänia, maad kus Kristlasi elab, saamad omale paremad walitsused, Besaraabia langeb Wenemaale tagasi ja Armeeniast saab Wenemaa soowitud jau omale. Kõik need punktid on peaaegu niisama Berliini  lepingus, nagu neid San Stesano kaubas leiame. Üksi ühe suure Bulgaaria riigi asemel, nagu ta San Stesanos tehtud lepingu järele elusse pidi tõusma, on Berliinis kaks Bulgaaria riiki saanud, kellest Põhja poole Balkani mägedest seisaw riik üks isewalitseja riik oma enese würstiga peab olema, Lõuna-Bulgaaria  aga üheks isewalitsejaks Türgi kubermanguks peab saama, kellel nii palju ise-õigusi ja wabadusi on, nii et jo nüüd praegu kerge ette on näha, kuidas ka see maa, kellele Jda-Rumiilia nimeks pandud, ennast pea täitsa wabaks saab tegema. Türgi maa on praegu õiguse pärast Eüroopa isewalitseja riikide liigist wälja astunud ja on ennast lepingu kaubaga, mis ta 4. Juunil Inglismaaga tegi, ka oma Aasiamaa riigijagudega Inglismaa ülemwalitsuse  alla seadnud ehk täitsa Eestikeele öeldud, Inglismaa  popsiks heitnud. See 4. Juunil tehtud leping Inglismaa ja Türklase wahel, kelle järele Türklane oma Küprose saare Inglase walitsuse alla annab, aga Inglane  teda selle eest edespidi Aasias Wenelase wasta lubab kaitsta, see kongressi selja taga tehtud leping on jälle tunnistanud, kuidas Inglane üksi oma kasu peale waatab ja selle kasu püüdmises ka suus sõnu mõistab kanda, kellega töistele liiwa silma saab pillatud  ja oma päris mõtteid warjatud. Inglismaa on oma sala kauba ja Küprose saare oma alla wõtmisega oma wõimust ja walitsust Wahemere  üle kindlamaks teinud, aga wiimane laul selle asjas ei ole meel lauldud. Selle lepingu läbi on Prantsus ja Itaalia taga selja Inglase käest hoobi saanud, mis nad mitte ära ei saa unustama. Mõlema  riikide wiha Inglase peale tõuseb iga päewaga suuremaks, ning nad kahetsewad aga, et seesugust sala tegu Inglismaale mitte kohe kätte ei wöi tasuda. Ehk küll Berliini kongress õnnelikult otsa on lõppenud, siiski kestawad mässamised ja sõdimised Balkani poolsaare peal ikka weel edasi. Nii heaste Wenelased kui Türklased teemad omad kindlused Konstantinoopoli  ees ikka tugewamaks, ning Wene sõawäed  ei taha enne San Stefanost ära minna, kui Shumla ja Warna kõrgused nende käes on. Mässamine  Rhodope mägistikus ei ole ka weel kustunud, ning Kreeta saare peal on Kreeklased ja Türklased merises tapluses waskaStiku wõitlemas. Selle aja sees, kus Austria ja Türklase wahel weel selle poolest mõtteid maheldadi, kuidas ja mis tingimiste all Austria sõawäed Bosnia ja Hertsegowina maale saaksimad minema, walmistasiwad ennast Bosnialased ette, sõariistadega  Austriale wasta panna. Rumäänia on ära tunnud, et temal Besaraabia kautamise wasta kusagilt rohtu leida ei ole, ning on sellepärast malmis, peale kongressi otsuse kuulutamist Dobrutsha maad Besaraabia wasta omale wõtta. Saksamaal lähemad parlamendi saadikute walitsemiste  pärast waidlemised ikka palawamaks. Rahwaus  wabameeleliste (NatsionalliberaNdc) partei ajalehed  tähendawad ikka uueste selle peale, et 80. Juulil mitte üksi üht parlamenti ei walitseta, kes riigiwalitsusele  woli peab andma, iseäraliste õiguste juhil sotsial-demokraatlaste wasta wõidelda, maid et üht parlamenti kolme aaasta peale peab walitsetama, kellel kõige tähtjamad riigi walitsused kinnitada tulewad. Prantsusemaal on 20 uut parlamendi liiget walitsetud ning wabariiklased on jälle töiste parteide üle wõitnud, ehk küll need ennast wabariiklaste wasta ühendanud oliwad. Üleüldse on wabariiklaste poolt 16 saadikut wõitu saanud ja töiste parteide poolt 4 saadikud, nende seas 2 Bonapartistlast. Kesk-Aasia maalt tulewad sõnumed, et seal Wene sõawäed liikumas olla. Sest kes tohib Inglast õige uskuda; aga kui ta Wenemaa peale peaks kippuma,  siis wõib teda Wenelane Aasias kõige paremine käsile wõtta. Turkestaani kindralkubernäri käsu peale seatakse seal 3 sõawäge jalule, kellest ennast esimene Samarkandis kokku kogub, sealt üksiku salkudes esmalt Dshami läheb ja siis edasi, nagu käsud tulewad. Töine sõawügi (koor) kogub ennast Margelanis, läheb sealt Wuadili kaudu Küsül-Suu madaliku ning edasi. Kolmas sõamägi kogub ennast Petro-Aleksandrowskis, läheb sealt Amu-Darja jõge mööda künni Tshardshuji ning tõttab sealt edasi, nagu ülemalt käsud tulewad. Omalt maalt. Wiliandist. Muidu oli seiemaale üksi suurema linnadest kuulda, et päewa ajal linna uulitsatel wahest  rööwlid ja riisujad inimeste kallale tuliwad, aga seesugune lugu on 5. Juulil nüüd ka weikses Wiliandi linnas sündinud. Nimetatud keskpäewa ajal on Wiliandi  stllakohtu maja ees üks linna herra nlvodu riides mees trükkija Feldti poisi kallale tulnud ja tema käest „Sakala" parandamise (korektur) poognad ja käekirjad (manuskriptid) ära riisunud, mis ta wist rahapaberid armas olewat. Õnneks olimad aga käekirjad  jo kõik ära seatud, nii et „Sakala" wäljatulemisele  ühtegi takistust ei sündinud. Aleksandri kooli pääkomitee ja abikomiteed olimad 28. Juunil peale lõunat Wliandis koos. Nagu lugejad teädMd, õli ka „ Eesti Kirjameeste Selts" 27. ja 28. Juunil Wiliandis koos, kes oma nõuupidamist 28. Juunil lõuna kella 2 ajal lõpetas. Suurem jagu Kirjameeste Seltsi liigetest on ka Aleksandri  kooli abikomiteede liikmed ja sellepärast oli osawõtmine nimetatud koosolekust kaunis elaw ja suur. Kõige pealt rääkis pääkomitee president J. Hurt mõnusas  kõnes sellest: Mis on tehtud ja mis peab tehtama? Siis näitas ta, kuidas Aleksandri kooli wastalised oma waidlemistega häbi sisse jäänud ja kuidas need waidlemised Aleksandri koolile suurt kasu toonud. Raha karjatused ei ole mitte üksi iga aastaga,  maid nemad on iga kuuga suuremaks ja laiemaks  ning ka uusi abikomiteesi on meel juure tulnud. Niisama on ka abikomiteed suuremal mõedul  korralisi aruandmist pääkomiteele sisse saatnud, mis suuremast elust tunnistust annab. Kõige pealt nimetas kõneleja „ Edasi Seltsi" Peelerburgis, kellest üks saadik ka meie koosolekutest Wiliandis osa wõtmas oli Türi kihelkonna abikomiteed ja apteeker Jürwetsoni herrat, kui kõige usinamaid rahakorjajaid  uuemal ajal. Selts tänas neid seeläbi, et nende auuks oma istete pealt püsti tõusis. - Pääkomitec liige C. R. Jakobson pani selle järele kaks asja Seltsile ette: 1) mõned abikomiteed on sagedaste pääkomitee  kutsumise peale rewideerimisele tulemata jäänud,  mis aga mitte neile süüks ei wõi arwata, sest et maal wäga raske on, komitee liikmeid lühikese ajaga kokku saada. Selleparast peaks kutsumist rewideerimisele  jo paar kuud warem ajalehtedes kuulutatama, et igal abikomiteel aega oleks, oma liikmeid kokku kutsuda ja kõik asjad revideerimiseks korda seada. 2) Töiselt soowis kõneleja, et nii heaste igast revideerimisest,  kui ka suuremast abikomiteede koosolekust pääkomitee poolt ajalehtedes täielikult aru tehtakse, mis läbi palju äratust rahwa sekka tulla. Seiemaale on Suija waidlenised meie Aleksandri koolile palju kasu toonud, aga waewalt olla loota, et edespidi palju uusi Suiasi üles saada tõusma. Äratust ajalehtedes olla aga aeg ajalt ikka tarwis, ja seesugust äratust wõida üleval nimetatud arutegemised anda.  Koosolejad  arwasiwad nii heaste üht kui töist nõu õigeks ja heaks. Nüüd andis pääkomitee kassameister õp. Eisenschmidt aru Aleksandri kooli kassa olekust.  Seal oli siis rõõmus kuulda, et tünawu, see on poole aasta sees, jo 3572 rubla 49 kop. kokku on tulnud, nii et seesugust rohket karjatust enne weel kunagi ei ole olnud. Nüüd rääkis õp. J. Hurt sellest, kuidas päris elustamine, Aleksandri kooli edendada,  sellest tulgu, et asi tulus ja auus. Kui wiimaks ka kooli tehtawaft programmist, mis kooli enese elusse ärkamiseks Riigi malitsusele kinnitamiseks ette tulla panna, oli räägitud, nagu ka koolimaja tarwitustest, mis Põltsamaa juures koolile ostetud, tuletas  õp. Jürmann Nõost koosolejatele meele, mis pääkomitee auuliige A. Jürjew PeeterburgiS omal elu ajal Aleksandri kooli heaks tööd teinud, kes nüüd surnud ja kelle elulugu Sakala X 1 sees seisab, mis peale koosolejad tema mälestuse auuks oma istete pealt püsti tõusiwad. Selle peale tuletas päüko mitee liige (5. R. Jakobson meele, kuidas pääkomitee  presitendi õp. J. Hurti wastused Aleksandri kooli wastalistele omas suures osawuses ja isamaa armastuse  awaldamises nimelt seks ühes aitanud, Aleksandri kooli asja rahma seas elamaks äratada ja selgeks teha. Kõneleja soowimise peale hüüdsiwad koosolejad õp. Hurti auuks kolm korda waimustawalt hurraas Sellega pidi koosolek lõpetatud olema, aga seal astus weel üks mees ette ja andis ühe kirja õp. Hurti kätte. See kirja-andja oli Paistu kihelkonna, Pahuwere  walla, Kääriku talu omanik, kes kirja sisse need sõnad üles oli pannud, mis tema õnnis isa, Jaak Kurrik, oma surmawoodi peal oli rääkinud, kus ta oma pojale ülesse andis, Aleksandri kooli heaks 100 rubla sureja pärandusest kinkida. Kirja sees oliwad ühtlasi need kingitud 100 rubla. L'. Hurt luges selle kirja ette ja waewalt oli kuuljate seas meest, kelle silmadest neid sõuu kuuldes pisarad wälja ei oleksiwad langenud. Op. Hurt palus koosolejaid liigutusest Värisema healega, selle auusa mehe mälestuseks ühe laulu laulda, ning nagu ühest suust alustasiwad ligi sada koosolejat: „Kristus on minu elu." Selle lauluga lõpetasiwad „ Eesti Kirjameeste Selts" ja „Aleksandri kooli" komiteed oma kahepüewalist koosolekut.  See laul ei olnud siin mitte üks mokkade kaja, waid ta oli üks südamest woolaw tundmine, sest kus awaldab ennast Kristuse maim enam, kui tegudes  oma ligimeste heaks! Armasta Jumalat üle kõikide asjade ja oma ligimest kui iseennast see on Kristuse esimene ja ülem käsk. Sina lugeja, kes sa. sellepärast ka hea ristiinimene ja Kristuse jünger olla tahad, tule ja ehita meiega ühes Issanda riiki! - - Meile on järelseisaw kiri trükkida saadetud: „ Suurem jagu sellest suist on jälle juba mööda jõudmas  ja inimesed seda nüüd kokku kogumas ja paigale panemas, mis kõige Kõrgema wägi nende kätetöö nende waewa ja higi all on õnnistanud ja andnud. Kiitus olgu tema nimele! Nõnda kui kuulda ja näha ei wõi nuriseda õige miski üle. Hein, mida wikati wihisemine elu ilmast juba ära on kogunud, olla enamiste  igal pool osalt hea, osalt kaunis hea kaswanud,  iseäranis weel ristikhein. Põllu kaswud, mis oma täieusele alles tõttawad, alles ennast walmistawad,  näikse ka niisama osalt head, osalt kaunis head olewad, olgu sui- ehk talw-wiljad. Aedadega ja puuwiljadega  on lugu umbes nõndasama rõõmustaw, ja