keiser esmalt sedda endist ellomaea, ja seal ollewat rahho-pärna järrel wadanud, ning siis jälle linna taggasi sõitnud; kello nelja aeal olnud  löuna-sõma-aeg, kellest ka kõik linna tillemad  kohto wannemad kästud ossa wötta. .Ohto on suur Majestät kindral von Barnekowega teatris käinud, mis punnis rahwast täis olnud;  seal olla ta ka ühhe ja teisega paar sönna räkinud. Teatre maea ukse ees on märato rahwas koos seisnud, mis suurt Majestäti ühhe ärralöppemata hurra öiskamisega wasto wötnud. Kõik lin on kenna römo- ja autulledest  särranud. Sealt olla wanna keiser lossi peale sõitnud, kus tedda kenna korali mänguga, mis rüggemendi musikandid mänginud, wasto wöetud, mis ülle wanna keiser ennast wägga rõmustanud.  Se päew on wanna Königsbergi linnale üks wägga arruldane ja suur römo päew olnud, kus ta hulga aea parrast jälle õige süddamest  on woinud römustada. Teisel hommikul  on rahwas jälle õige warra jallal olnud ja sedda ulitsat keiserlikust lossist, künni raudtee  howini paksult täitnud; hommiko kello 8 olla suur Majestät sealt ärrasöitnud ja allaline  hurra öiskamine saatnud tedda künni raudtee  howi. Jtaliamaalt. Paawsti haigus. Wanna paawsti haigus panneb mõnda meest selle peale mõtlema: kes saab jälle paawstiks, kui wanna surreb? ja iggaüks tahhaks sedda jubba ette teada, kedda ta issi omma au-ammeti  pärriaks nimmetanud ehk saab nimmetama.  Wäljama sadikud, kes pühha issa jures, olleksid sedda salla asja heamelega teada sowinud,  et omma rigiwallitsustele sest aegsaste teatada, sedda agga otse awwalikult küssida, põlle nad mitte just tehha tahtnud, waid olla na kunst kaupa katsunud jälge peale sada ja olla sepärrast kardinali Antonelli käest, selle katte al, et teada tahtwad, kuida wanna paawsti terwisega luggu, küssinud, et asja otsa peale sada. Kardinal jänud agga selle polest lukku ja pöörnud jutto teisele, kui eddespiddisest paawsti asjust jutto tehtud. Kawwalam, kui teised, olla Prantsuse sadik, omma usko katsunud  ja otse wälja pärrinud, kuida luggo eddespiddi  paawsti wallitsemisega saah ollema ja öölnud, et wäljama wallitsejatel se õigus olla middagit selle wasto räkida, kui se agga wanna paawsti poolt üksi sünnib; mis peale agga Antonelli wastanud: Üks apostlik kirri on kõik korra peale seädnud ja kardinali kollegium  saab kõik truiste ja ja taieste piddama. Sadik ei janud selle wastusega rahhule, waid saatnud kohhe üht kureri Parisi omma rigiwallitsuse  käest küssima, mis ja kuida ta peab Leggema, mis peale ta sedda wastust olla sanud,  et Prantsuse rigiwallitsus suggugi sest nimmetud apostlikust karjatse kirjast ei sa holima, egga selle järrele küssima, waid köwwaste  selle jure jama, kuida se jubba saddade aastade kaupa olnud. Otse seddasamma on ka Austria rigiwallitsus öölnud. Mis Hispania rigiwallitsus, kellel kolmas sönna  senna jure öölda, mõtleb, põlle weel teada. Amerikamaalt. Leik u s e lot u s. Washingtonist kirjutakse 13. Aprilil: Awwaliko  sõnnumite järrele, mis ühhendud rikidest senna kokko tulnud, peawad seal nende talli wilja põllud wägga prisked ollema ja neil kotus,  üht õige rohket leikust se aasta sada. Annaks Zummal! Meie jures siin ümberkaudo,  näitab luggo õige waene ollewad; ehk kül orras süggise wägga hea olli. Kewade rööm. Laulu heäled helisegu, Meie süda römustagu. Talwe on nüüd jälle möödas, Talwe mure ka nüüd otsas. Päikene! see kuldne ratas. Hiilgab kõrges taewa kulges. Laseb ommad soojad kiired Meie peale paista lahkelt. Tuhhandete linnu heäled Kiitwad oma helded Loojat Rohi mullast üles tärkab, Iga loodus uuest ärkab. Jõed jookswad mahutades Mere poole keeritades. Laewad walges purje ehtes Söitwad jälle mere randas. Towad meile soola, rauda. Mitmesugust kallist kaupa. Igal pool on liikumine; Igal asja aeamine. J. O. 140