tee pea! omma wahhedele mõnda pahhandust teinud. Magdeburgi lähhedal on nad ühhes raudtee jama maeas sögi ja jogi müa perremehhe  puhtaks risunud ja on nende wahhedel suur teggemine olnud, neid waigistada, enne kui suremat pahhandust sanud tehha. Stettini kinna sades, otsitud mehhikesed kõik läbbi ja kelle jurest middagi wöerast asja leitud, toppi  tud ni kohhe wangi torni. Kunningas Willem ja kronprints käinud hiljoti Wersaille piddalis. Seal eddasi minnes  olla kunningas ühhe Shleseri mehhe käest, kes wodis maas seisnud, küssinud: kus sinna hawatud said? Wastus: ..Siin, suur Majestät!  Ma ollen omma parremat jalga kaotanud ja se pahhandab mind wägga, sest nüüd ei woi ma mitte Parist' linna marstda ja nago kauba peale, on nad mo ölla sisse lasknud." Kõik naersid, agga kroonprints ütles: ..olle rahhul, mo poeg, sa pead pujalla sama ja siis ommetige meitega Parist minnema." ..Ja, kunninglik  kõrgus", kostis mees, ..sedda ma ussun  kül, agga ma ei woi jo ommetige raud risti mitte ennam tenida." Kõik ümberseisjad naersid jälle sure heälega, agga kronprints panni omma kat selle trui sõamehhe pea peale ja'ütles: „Ka sedda, mo poeg, pead sa sama", kunningas nikkutas peaga, nago j a senna jure ööldes ja läks eddasi. Jubba pari tunni parrast  tulli adjutant ja andis wapra Shlesierile raud risti. » Münhenist. Sealt kirjutakse 21. Oktobril:  Ella läksid raudteed kaudo kauba weddaja wankretega Baieri mäggedikus walmis tehtud pu maead, mis kergeste koost ärrawöetud ja kokko pandud wöiwad sada, Baieri söa wäggede  tarbeks, Parist liuna alla. Prantsufemaalt. Walli tsuse käsk. Zours linnast kirjutakse 4. Nowembril (23. Oktobsr). Rigi wallitsus olla seal köwwa käsko andnud, et Lgga tepartemang omma kullo peale, igga saea tuhhande hinge pealt üht pattareid  kõige tarwituste ja meestega peawad platsi saatma. Zgga jaggo, kellel julgust ei olle waenlase wasto wälja minna, selle käest wöetakse söariistad ärra ja mees pannakse söa kohto ette. Teise käe kirja läbbi annab rigiwallitsus kas- et kõik nored mehhed, kes tenistusse' kolbawad,  26 künni 4-6 aastani, olgo nemmad pois- woi naesemehhed, waenlase wasto pearoad  wälja astuma. WKVfckillsst kirjutakse 7 Nowembril (26. Oktobril). Kuida teame, on Parist' lin sisse piratud ja ei peäse sealt kegi sisse egga wälja, separrast on sissepiratud Prantslased kätte wötnud, omma kirjast', mis neil teistele sata on, luhwtpalongidega wälja sata. Wimasel aeal olla jälle kaks palongi sealt kirjadega wälja sadetud ja neid olla Sakssased kinniwötnud,  kus muidogi mönni assi awwalikuks sanud ja separrast on saksa wäggede üllem omma wäggedele köwwa kässo kätte andnud, mitte keddagit linnast wälja egga linna sisse laska. Need wiis meest, kedda palongidest wangi wöetud, on söa kohto kätte antud; mis kohhus nendega saab teggema, sedda ei woi meie teada, ehk same edddespiddi kuulda, mis neist sanud. Brüsselist. Söariistade rahhust. Üks Prantsuse seitung könneleb, Girardin olla se mees olnud, kes kindluste selle wasto seisnud,  et söariistade rahho ei tohhi tehtud sada  ja se olla enne aego, et parlament kokko tulleb. Söariistade rahho olla igga wähhegi mele mõtleja innimese mõistuse wasto, sest et se raske olla nende tingimistega, mis Sakslased  neile ettepannud, kokko leppida. Sesamma tük lõppeb nende sönnadega: ..södda peab nikaua  eddasi petud sama, künni Prantslased Sakslastele sawad kätte maksnud ehk et nad koggoniste Sakslastest ärrawöedetud sawad. Inglismaalt. Söa asjust. Watame nüüd weel löppetuseks, mis Inglane Prantslase  ja Sakslase tööst arwab ja kumma pole ta hoiab. 10. Nowembri! (29. Oktobril) olnud  rigi üllemad koos ja seal olla asjust jut olnud, kus issiärranis Granwille ja Gladstone sestasjast juttus olnud ja ütlewad sedda wägga õige ollewad, et Inglane tännini söa tüllist emal hoidnud, ja möllemad lodawad, et Saksama  pea saab täielikult ühhendanud ollema. Gladstone olla öölnud, ta ei lods mitte, 366