saart omma- kätte, mis agga Prantslase süddant  wägga pöritama ajas, nenda et ueste omma rammo jälle kokko möttis ja Austrialaske  peale Läks ja neid sealt tullist jallo sundis  mälja minnema ja sest sadik on Prantslased  sedda saart omma küünde wahhel kinni piddanud, egga kegs ennam julgenud katsuda, sedda temma käest kätte sada; Austrialaste rööm olli seal saare peal kaunis lühhike, ei turinud kuigi pitkalt. Praegused kindlused, mis seal seisawad, on Prantsuse söaministre Waubani plaani järrele ehhltatud. Sealatsed  kindlused on saggedaste, ni mannal kui uemal aeal, politika asjusse putuwa süüdlastele trahwi paigaks ja ellokorteriks olnud. Kulus on se saar ühhe kuulsa mangi läbbi, kes kunninga  Ludwig XIV. wihha al, 1? aastat, aliiati  raudmundris piddand ollema. Parrast on sesamma hallastamata kunningas mitto ewangeliumi usso öppetajat, kes omma usko põlle salganud, senna saare peale pinastuso alla saatnud. Üks salmikute teggia, olla kord julgenud, sellesamma kunninga kohta, pari salmi  kest malmis wallada, marsi kästud tedda hõlmad möö alla tõmmata ja senna marsida, kus se agga temmal õnneks läinud, sealt pea jälle ärra pöggeneda. Ka manna Napoleon k. ehk manna Ponapart, olla mitto politika mangi senna läkkitanud, omma trahwi wäljakandma  ja nende seas on ka Genti piiskop de Broglie olnud, kes seal mangi korkas piddand istuma. Aastal 1816 on manna Napoleon 1. Mameluuklased senna mangi pölwe saatnud ja aastast 1841 künni 1859 olli se saar söawangide  ellopaik ja Prantsuse kõhtude polest senna mõistetud Araberi rahwa mangi asse. Nüüd wimaks on, surma mõistetud, agga selle assemele elluks aeaks mangi pölwe sadetud  marshal Bazaine ees, temma wärrawad endid jälle lahti teinud, et sedda kõrge au sisse tõstetud, agga nüüd süggawasse langenud marshali  wasto wötta. Rumi polest ei olnud ta ello mitte kitsas, maid kõik se suur mangi kodda olli temma pärralt, kus ka ühtlase temma  addikasa, temma kolm last ja temma truu adjutant obrist Wilette, ellokortert said essimene kange wahhi, agga wimased omma melewalla ja wolli al. Marshalli ellokorteriks olli üks ello tubba, üks palwe tubba ja mitto maggamise kammert, kuhhu ta ommad meub- Lid olli sisse pannad. Omma ullespiddamise tarbeks sai temma Prantsuse ngiWallitfuse polest kuu peale 250 prankl M temma toit tehhakse wangi maea kökis walmis. Tahhab ta parremat toito sada, kui rahha walja annab,  mis krono polest antakse, siis pango ommast  käest jure. Temma» järrelwatajad ja wahhid ollid wangi hone direktor Marchi, mitto tsiwil ammetniko ja kaks kompagni soldatesi.  Direktor Marchi wottis kõik kirjad, mis marshali nimme peal senna tullid, wasto, teggi lahti ja lugges enne läbbi, kui marshali kätte said ja ta ei lasknud ial tedda ommast silmist:  igga sammo peal olli ta Lemmal Pggi. Wangi hone murid on liggi 12 jalga paksud ja haknad tuggewa raudadega risti ja pöegeti kinni; wangi hone jures on üks wäike rohheline  plats, kuhhu marshal ka wahhest minna wöinud, ja se olla tuggewa müriga sisse ringistatud.  Et se koht kesk paigast kõrge, siis olla sealt wägga armas ja kenna ülle mürl merre peale wadata, ni kaugel, kui silm agga ial üllatab; seal on Jummala- loduse kennadus  täielikult innimese silmade ees. Päike paistab kennas taewa laotuses, ommas kõige suremas selguses, süggawa sinnika merre peale, mis kui peegel wasto läigib. Seal on kõik loduse kennadus nago ühhes koos, nende silmade  ees, kes seal kurwi ja raskeid päiwi peawad  maitsma. Silmad näwad kennadust, südda nuttab halledust; se kõige kallim warra „pri us" käest ärra woetud. Kõik se kennadus  , mis Marshalli silmad naggid, olli kui pöllew tulli temma ja temma abbikasa süddame  peal, sest prius olli kaest kaddund, ja se allaline wallo olla hakkanud nende süddames sedda mõttel ülles tärkama ja juresid wötma, issiennast sest õnnetuse august ärra peästa ja mis kegi innimene põlle woimalikuks arwanud,  on ommetige korda läinud. Wangi toast, kus marshal kortert olli, läks tee otse rohhelise platsi peale, mis agga ühhest  sillast ülle läks ja selle sillal olli linnast kattus peal ja möllemil poolel kõrged mürid; sealt piddi ta ka mitto tuhwi üllamale astuma;  ühhel pool seisid wahhe soldatid. Linna kattus on ennamiste selle parrast pandud, et seal a! päewa pallawuse eest marjata. Lõuna 274