nud ja jäeb ka parrast meid: sepärrast, kes tahhab ka weel parrast surma auustud sada, peab püüdma ausaste ellada. Admiral von Krusenstiern, üks sündinud Eesti kubbermango mõisnik, olli üks neist meestest, kes mailma kerra ümber purjutas ja üks ustaw ning Lru mees olnud, sellele tayhetakse nüüd Peterburgi  linna üht ausammast iggaweseks mällestuseks  üllespanna ja et üks sesuggune ehhitus rahha maksab, ja sedda unnikut kussagil ees walmis põlle, sepärrast on selle tarbeks üht korjatust allustud. Tallinna kubbermang, kes sedda ommale sureks auuks peab, et üht temma lastest ta truusse ja kuulsa nimme parrast auustava tahhetakse, tahhab ka ommalt poolt koppikaid kokko korjata sa nenda awwitada, et se ettewötmine saaks korda sadetud. Tallinna seitung könneleb: Meie woime teada anda, et Eestima Rüütlite koggo, ommas wimases koos ollemises, üht komiteed nimmetanud, kes Eestimaal selle ausamba ehhituse tarbeks annetawaid andid wastowöttab ja murretseb, et se Peterburgis ettewöetud nõu, admiral Zohann von Krusenstierni ausamma ehhitus saaks eddasi minnema. Need herrad, kes sedda waewa omma peale wötnud, nimmetud ehhituse  tarbeks rahha korjata, on nimmelt: Geheimrath  von Krusenstiern, endine Kaukasuse  ma wallitseja, kes omma sealatse õnnistud  wallitsuse labbi kulus; Kreisdeputirten parou E. Ungern-Sternberg Grossenhowist  ja paron Dellingshausen Huljallalt. Kuida Peterburgi komite hiljoti teada andnud  on 8. Nowember 1870, kui admirali Krusenstierni  saea aastane sündimise pääw, selle mällestuse samba nurga kiwwi pannemise päwaks  nimmetud. Odessast. sPosti Möda läinud kahhe wimase ku sees on seal posti paun nelli korda ärralöhhutud ja sured summad rahha seest wälja wöetud. Kuida sealt teadaantakse  on wimane kord 14. Detsembril olnud; sedda arro põlle agga weel sadud, kas posti paun jubba postkuntoris, woi raudtee kuntoris katki leigatud ja rahha wälja wöetud. Harkvwi kubbermaugust', Walki linnast towad seitungid wägga hirmsad sönnumed; seal kehha rööwled ja margad hirMsad tööd ärra ja politsei olla ni jöueto, et ei suda kurjateggiaid  kätte sada ja wastamise alla wötts. kõik teed ja kohhad olla ni kardetawad, et kegi ei julge peale kello seitsme ennam toast wälja  minna. Üht asja annab sealane kubbermango seitung teada, mis 6. Detsembril, osi 4 wersta Walki linnast, ärratehtud. Nimmetud ööl olla kuus röwelt tallopoea Breslawetsa maeasse läinud> leidnud sealt Ühhe manna haige issakese  ja ühhe manna tüdruko, aeanud nende peale, et rahha peawad mälja toma. Et agga neil punnast koppikut anda polnud, katsunud nad pinamise kombel nende käest middagi wäljä piggistada; hakkanud neid küünla tullega körwetama;  kui se middagi põlle aidanud, siis märinud nad neid törmaga ja pistnud pöllema;  wimaks lönud manna isfakesele naela pähhä ja siis läinud omma teed! Sinna kallis aeg! Jo need ka ristiinnimesed ollid, ehk tahtwad ommetige sedda olla? Agga tö sn pärris tö! SsMeMKslt. sKirriko Helsingworsi linna Rootsi ja Some koggoduses on mödaläinud 1869 aastat 737 last sündinud ja nimmelt 395 poeg- ja 342 tüttarlast, nende seas 144 sohhe last, 13 pari kaksikuid ja üks on kolmikud ilmale tonud. ' Surnud on ülleüldse  627 innimest ja nimmelt 328 meesteja  299 naesterahwast; 119 innimest on siis ennam sündinud, kui surnud. Surnute seas on keige wannem meesterahwas 95 ja keige wannem naesterahwas 96 aastat wanna. Übbiello rahwaks on laulatud 223 pari, ja surm on abbiellorahwast ärralahhutanud mehhe läbbi, et mees ärrasurnud 73 ja naese läbbi 52 pari. Ülleüldse on 125 abbiello innimest surnud. Maalt linna tulnud ja selle koggoduse  liikmeks heitnud 646 meeste- ja 761 naesterahwast; ühtekokko 1497 innimest. Wälja  on läinud 362 meeste- ja 416 naesterahwast;  ühtekokko 778 innimest. Nenda on siis 629 innimest rohkem sissetulnud kui wäljaläinud.  Möttame weel need 119, mis rohkem sündinud, kui surnud, senna jure, siis on selle kogHoduse hingede arro 1869 aasta sees 739 hinge kaswanud. Sealatses saksa koggoduses  on sündinud 19 poeg- ja 6 tüttarlast, 30