Hispaniamaaltf M s idudest Karli stlaste  ülle. Mödalainud päiwil on Karlistlased  ja söainehhed nndupiddi koos olnud, kus KarWased tuhliste wallõ sanud; Msut olnud neid, kes soja hingega sealt peäsenud, teised heitnud lahhingl platsi W-ale mahha ja. uinunud maggama; kolm nende peameestest, Kastel, Wagola ja Pallor, janud ka platsi peale mahha. Teised seltskonnad, kelle seast ka paljo langenud, olnud agga rõõmsad, et tulle eest warjo paika sanud. Sekord on Karlistlaste  kassi wägga pahhaste käinud; agga kas nad peaksid öppetust wötma ja rahhule jäema, on weel teadmata. Uemad sönnumed. Pernust, 24. Zanuaril. Ehk meil praego kül suggugi talw-teed ehk ree-piddo ei olle, hakkawad ommetige jubba linna worid maalt sisse ronnima ja kauplemine jälle ellama. Nüüd olli tük aega üsna waggune assi; agga aida töö-mehhed laulsid omma nutto laulo: põlle tööd egga tenistust! Miska peame isfeennast ja ommaksid toitma, ja aeg olli, ja on ka praego weel kibbe ja wallus ja issiärranis seläbbi, et meil talwet ei olle. Ahho-küt teeb suurt pea wallo! Peterburgist, 14. Zanuaril. Üllem telegrahwi  wallitsus annab teada, et seal sured lumme tuisud, mis mitto päewa järge möda olnud, telegrahwidele suurt kahjo teinud, et korra parrast ei woida sönnumed sata. Peterburgist, 16. Januaril. Baltiski ja Tallinna jurest merri on alles lahti ja mönned auro-laewad ka wäljamaalt meel senna tulnud. Peterburgist, 20. Januaril. ..Golos" ütleb teadwad, et Saksa keiser mitte Aprill, waid Mai kuul peab Peterburgi tullema ja siis !0 päewa senna paigale jäema. Berlinist, 19. Januaril. Ütlewad Parisist  sönna sanud ollewad, et seal kaunis-suur karri mehhi lukku tahha pandud, sest et olla hakkanud takka üllesloma ja omma tahtmist ja punni ajama. Nenda käib selle kässi, kes sedda unnustab, et üllemad Jummalast seatud, ja et kes üllemate wasto panneb, se panneb Jummala seadmise wasto. LondonM, IZ, Zanitaril. Ponapartlaste sugguseltsi wahhel on issikeökes wMe seggadus,  ja et prints Napoleoni ja endise ketserina Eugeme wahhel, eddespiddi weel kokko leppimist  ja ühhendust saab ollema, sedda et ussu kegi. , !. ' Ma britist, 18. Zanuaril. Hispania kunningana  on 18. Zanuaril, hommiko kello Ä, IV minuti, nore printsiga õnnelikult mahha sanud. Lissabonist, 15. Zanuaril. Selle ku 13. päewal on Brasilia lesk ketserina omma aealiko ello töppetanud ja omma zggawese rahho sisse ärralainud ja on ommas testamentis omma  warra pärnaks Rsotsima kunninganat pannud;  se peab kõik pärrima. 35 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno makso wasto wötja wallitsuse polest saad neile, siin allamal nimmetud, Perno linna töömeeste  hinge kirjas olleiva noorde meestele, kes mitte 10. selle ku päewal lisowötmisele põlle tulnud  ja kelle eest koggokonna wannemad numnlert on wötnud, seläbbi köwwaste kinnitud ning kästud, kui mitte kässo waljuse alla, kui kässo ülleastujad ei tahha langeda wibimata knnni S Webrnari  kn päewani s. a. selle wallitsuse jure peawad tullema ja need on nimmelt: Johann Friedrich Matzson . M 1. Nikolai Jakobson 2. Wilhelm Lagus M 3. Ludwig Friedrich Jurwekson M 4. Alexander Wiedehopf .... M 5. Michael Danilow Koslow. . M 6. Kristian Hansschmidt .... M 7. Reinhold Mägger ...... M. 8. Ühtlase samad ka kõik linna ja koggokonna kohtud  ning wallawallitsused wägga pallutud, kui üks ehk teine neist praego nimmetud meestest nende kohtokonnas peaks asset piddama, köwwa käsko anda, nimmetud päewaks sia tulla. Peruus, makso wötja wallitsus 11. Jan. 1873. Makso wasto-wötja herra N. Bremer. M 9. Kirjutaja E. Simson. « Kõik need, kes Üllejöe allewis ja mannas Peruus  kruntplatsisi sada tahtwad, tulgo 5. ja 8. Webruaril  lõuna kello 12, kui wäljapakknmise terminidel,  kassa - kollegiumi ette, omma tahtmist öördama.  Pernus, kassa-kollegiumis, 18. Januaril 1872. M 26. s