Würzbuegist. Kulmanni protsessi assi. Egga se wesl põlle metest läinud, et Kulmann se mees olli, kes würst Bismarki peale laskis ja sepärrast kohto alla langes. Järrel kulamine weddas asja kaunis pitkale ja nüüd olla nad omma tööga pea walmis ja otsuse andmine näppo wahhel. Ternma eestkostja adwokat Gerhard, katsub tedda iggatwisi  weel peästa, agga ükski assi ei tahha aidata; sepärrast olla ta nüüd wimaks katsunud  tedda selabbi peästa, et ta öölnud tedda nõdra melega ollewad, sedda ei olle kohhus agga muido wastowötnud, kuid peab ühhe asja tundja läbbi tõendatud sama, sellepärrast olla ta omma sõbra uniwersitäti prowesserit, Hofrath vr. von Rienekerit, kes ka ühtlase nödrameleliste piddali üllem, pallunud, asja tõendada. Temma peale kaebajaid olla ülleüldse  31 meest. Üks teine seitung könneleb, et vr. von Rieneker, mitte üksi põlle asja ette wötnud, waid et temma lubbanud vi Hubrichiga  Kulmanni eestkostja sowimist täita katsuda,  ja üht tunnistust wannutud meeste koosollemise  ees anda. Agga wist ei olle nad sedda, mis sowitud, tunnistada woinud, sest et hiljemad sönnumid ütlewad, Kulmanni otsus  olnud, et ta 14 aasta peale trahwimaeasse wangi ja raske trahwi töösse mõistetud. Shweitfimaalt. Söatenistusew asto walmistamine on se üllem ja pea assi ennamiste iggas rikis nüüdsel aeal; nori mehhi hakkataksejubba lapsest sadik selle wastowalmistama  ja öppetama. Shweitsimaa üllemad olnud  5. Oktobril koos, selle ülle nöu piddamas  ja olla siis asja nenda seädinud, et igga poislaps jubba lapsest sadik, se on temma kümnemast  aastast sadik, wäetenistuses peab öppetust sama ja isseärranis turnimist, et temma liikmed  selle tenistusega tutwaks sawad. Sedda öppetust peawad nekrudi koolide koolmeistrid neile andma. Igga kanton ehk jäuskond peab selle eest hoolt kandma, et turni öppetus ka neile, kes kolist jubba wälja astunud, künni nende 20 aastani, kus tenistusse peawad astuma,  peab antud sama. Rigi koggu annab  igga kantonite tarwitawat käsko ja kinnitab,  kuida assi selle polest peab minnema. Koolmeistrid lubbatakse, kui nemmad awwa- liko koolide koolmeistrid on, tenistusest lahti, ni kaua, kui se wähhe wöimalik ja sennist, kui omma ammetid truiste üllal piddawad. Prantsufemaalt. Laggundollek. Prantslased on pärris kihhapead; nad ei woi milgi kombel ühhes meles ja kokkoleplikult ellada,  waid üks tahhab sedda, teine teist ja nenda on kõik nende ollek laggunud. Kölni seitung küssib sellepärrast: „Miksparrast ei olle se wöimalik, et rahwa koggo sees partiid ehk seltskonnad ei olle ühhes meles?" ja wastab  isse selle peale: „Parrem poolt külg ei tahha Mak Mahoni seädmistega rahhul olla, egga sest kuuldagi, et Prantsuse riik wabbatriik  on ja parrem poolt kefkpaiklased, ei tahha sest kulutusest teada; pahhem poolt kefkpaiklased,  koikuwad, kui pillirood tule käes keisre rigi ja wabbat rigi wahhel ja otsib wahhel parrem poolt, wahhel jälle pahhem poolt abbi; pahhem poolased ei tahha kellestki keisre woi kunningrigist kuulda, waid wabbatrigi wallitsuse  jure jada. Kui wanna Thiers ütleb: Se on woimata Prantsuse maale keisre riki seada, sest et kolm pead ühhe kübbara alla ei mahhu; otse nendasamma woib ka öölda: Rahwa koggo on wöimatumaks janud, sest et temmal ellowäggewlik  ühhendus ja kooshoidmine pudub. Ühhes sesugguses waeses terwises ei woi middagit  sündida ja korda minna ja ühhe sönnaga  öölda, on ta rammeto, egga jõua middagit  tehha. Õnneks on, et rahwas nende sure politika tormide al, põlle unnustanud omma  töösid eddasi teggemast. Rasked päewad on neid kü! öppetanud ja hirmsad aead meletulletanud,  et kõrgus ja uhkus innimest alla lükkawad ja mahha röhhuwad; öppigo nemmad  neist sedda tundma. Aeawiteks. Harja Karl ja Otsa Mihkel. Mihkel: Kas oled ka kuulnud Karl, et wöera maades eddespiddi ei saa surnud ennam  maa mulda maetud, waid peawad tuhaks arapöletud saama. Karl: See on weider kül, kui põletamise wiis saab pruugiks wöetud. Nüüd seisab surnu mälestuseks haua peal: ..Siin hingab 358