kedoonia maal waenlus Kreeklaste ja Bulgaarialaste  wahel nii suur, et wist pea wastastiku kokku saamad minema. Bulgaarialased on nimelt sellepärast Kreeklaste peale wihajed, et need Jaaninat Kreekamaa külge tühawad saada, mis Bulgaarialased enese päralt arwawad olewat. Bulgaarialased olla Albaanialastega Epiiruses lepingut teinud, et nad wastastiku Kreeklaste  wasta tahta wõidelda, nii pea kui need Jaaninat  enesele tahawad wõtta. Asjad on üleüldse Türgimaal nn, et wist mässamine ja uus sõda seal kaua tulemata ei saa jääma. Wenemaal sünnitas katk wiimasel ajal wäga palju kartust, aga see kartus hakkab nüüd juba tähtsalt  kaduma. Kindral Loris - Melikow, keda Wolga maadesse saadeti, et ta seal hirmsat külalist kautaks, on osäwaste tööd teinud, nii et Januarikuu lõpetusest  saani enam mitte inimesi seal katku kätte ära ei ole surnud. Maakonnad, kus katk walitsema oli hakanud, piirati sõa wäest sisse, haiged lahutadi kohe terme inimestest ära, kõik asjad põletadi ära, kellega haiged kokku oliwad puutunud, ja majadgi pisteti põlema, kus see hirmus haigus suuremal mõedel oli möllanud. Peale selle muretsetakse waese inimeste parema toitmise ja puhtuse eest, nii et kõik asjad, mis haigust edendawad ja laiali lasewad minna, ära on kautatud. Sell kombel on siis loota, et hirmust katku-haigust, kes muidu sadatuhandate kaupa inimesi maha murrab, sinna samasse paika ära lämmatatakse, kus ta enesele siginemiseks maad oli leidnud. Omalt maalt. Tartumaalt. Rahu kosutab, waen kaotab.  Selle pealkirja all on meile Rõngu kihelkonnast järelseisaw kiri trükkida saadetud: „See wana sõna näitab, et juba wanal ajal rahu ja waenu wilja ära tunti. Sedasama tunnistab ka *toine wana sõna: „ Riiakas kukk ei lähe raswaseks." Noh, kui see juba ammugi inimestel teada on, siis peaksiwad nad ka kõigest jõuust püüdma rahu alal hoida. Aga seep see asi on. Rahu soowiwad kõik, aga mõned panemad töistele niisugused rahu-tingimised ette, mis wõimalikud ei ole täita. Nemad tahawad seesugust rahu, kus töised wastapanemata nende tahtmist peawad täitma ja kõiki nende sõnu ilma tingimata uskuma. Hakatakse  aga mõne asja üle kaksipidi mõtlema ehk otsust nõudma, siis olewat rahu otsas ja seletuse nõudja rahu rikkuja. Kas seesugusel rahul tohib kestust olla? Ei tohi! Sellepärast: Tüli peab tulema, aga häda sellele, kelle läbi tüli tuleb! Meie oleme kõik ühe Taewa-isa lapsed, ja igaüks peab oma jumaliku õiguste eest kostma. Kes nõnda enese eest kostawad ja oma õigust päriwad, ei ole mitte rahu rikkujad, maid need, kes oma ligimeste õigust mahendada püüdsiwad. Läheb näituseks mõni mees ilmsüüta inimestega tüli otsima, sest et wõitu loodab saawat ja see wõit temale ligimese  kulu peale kasu saadab, ja tõttab siis keegi kõrwalt  inimene õiget ülekohtuse eest kaitsma, siis öeldakse  temale: „Mis sinul sellega tegemist on? Kas sind keegi puutus? Jää rahuli, sest rahu kosutab ja waen kautab!" Kas see wana-sõna siin peaks ristiinimeste  suhu kõlbama? Ei tõeste mitte! Aga nii on kord maailmas lugu. Rahu otsijaid tehakse sagedaste  rahu rikkujateks, ja seda nime peawad wahel ka kõige auusamad rahu-armastajad ära kannatama. Nemad wõiwad ennast sellega trööstida, et meie Issand  Jeesus Kristus meile ka selle poolest eesmärgiks on olnud. Sest kuidas näitasiwad ennast need tema wasta üles, kes ennast kirjatundjateks, seaduse-pidajateks  ja rahwa õpetajateks nimetasiwad? Nemad laimasiwad  ja teutasiwad teda rahwa ees, nimetasiwad teda Jumala teutajaks, keisri-wastaliseks ja mässajaks. Ja sellest ei saanud weel küll. Nemad hakasiwad nõu pidama, kuidas kõige parem oleks, teda ära hukata. Kui meie selle peale mõtleme, kuidas wõime siis imeks panna, et ka meie ajal wahel tüli tõused. See tüli peab meid selle rahule wiima, kellest meie Issand Jeesus  Kristus rääkis, kui ta omi apostlid teretas: „Rahu olgu teile!" Kes päris rahu tahab saada, see ei kohi mitte wõitlemist õigel ajal karta. k. Wõru maakonnast. Sealt on meile ...t esimese  kirja peale „ Postimehes" nii pitk kiri wastuseks  tulnud, et peaaegu terwe raamat on (9 leht). See wastus on täis sügawaid mõtteid, aga terwelt meie teda juba sellepärast ei wõi awaldada, et meil seks tarwilist ruumi ei ole. Paar kohta seisku aga siin ülewal: „Küll on ...t küsimine loogika seaduse järele imelik! KaS siis mähet ja missugust wahet üleüldse rahwausklikude ja Sakala-usklikude wahel on? See tükk Sakala lehes, kelle läbi ... t nii hirmsa Menule  ja wihale Sakala wäljaandja wasta on põlema süüdatud, kuulutab jo nii kui püha wandega awalikult kõikidele wastalistele: Sakala-usklikud tahawad iga rahwa-uskliku püüdmise eest ilmwäsimata wöidelda ja elada. Kui nüüd see otse Sakala-usklikude esimene punkt on, et nemad rahwause püha püüdmiste truuid teenrid tahawad olla, kuis wõib siis Sakala usus üks punkt olla, mis mitte rahwausega kokku ei sünni. Kui ...t ka rahwause põhja peal seisab, siis näidaku ta ühe punkti üles, kus Sakala wõeriti on teinud, et meie jälle ühe sammu rahwausega ühenduses edasi wõiksime astuda!" „ Sakala wäljaandja kirjutas kiskja huntide laimamise wastapanemise tükis sissejuhatuseks  nõnda: „„Et meie wastalised sellega: rahu kosutab, waen kautab tõtt räägiwad, ei ole meie ilmaski salanud. Sellepärast oleme just ka pidanud riidu minema." " Sellega ütleb Sakala wäljaandja, mis iga laps aru saab: meie teame, et rahwauslikude püha püüdmiste rahulijätmine rahwa püha asju kosutab;  sellepärast peame kõiki, kes ööd ja päewad otsa wäga walega meie rahwause wasta södiwad, maha heitma, sest kus nemad halwa teu rahulijätmises ütlewad:  rahu kosutab, waen kautab, seal, just seal peame meie ikka ütlema: rahu kautab, waen selgitab. Ja wistist! Rahu kurjuse, kawaluse ja kõikide sala-wale prohwetidega kautab iga inimese, sellepärast ka iga Eestlase  õigust, õnne ja õnnistust. Meie tuletame siin ka meele, mis ristiusu põhjendaja ütles, kui ta tunnistas,  et temast põhjendatud usk mitte rahu, waid sõda maailma kurjuse wasta saaks äratama." „ Kuidas ...t paljalt wäljaspidiste asjade peale mõtleb,  näitab tema kirja lõpetus, kus ta ennast nagu Vabandada katsub, et rahwauslikudest laidetud „ Eesti Postimehes" oma kirja awaldab. Peaaegu teeb ta, nagu häbeneks ta oma täit nime „Postimehes" nimetada,  sest tema ütleb, et ta sellepärast oma kirja „Postimehes" awaldanud, et „Postimees" temale enam käe järele olnud, nii kui Harju Kuusalu mehele „Sakala" enam käe järele olnud. Kas siis wäljaspoolise  asjade järele ajalehtedele kirjutatakse? Kõik auusad kirjutajad arwawad, et nad sellepärast ajalehtedele  kirjutawad ja neid omale wälja walitsewad, et nad nende elu eesmärkide poolt on. Sellepärast on nad kaastöölised, aga mitte lähema ehk pitkema kauguse pärast." Tallumamaalt. Sakala lugejad kimbus. Tallinnamaalt L. kihelkonnast saadetakse meile järelseisaw  tõeste sündinud lugu kätte: „Meie siin L. kihelkonnas  oleme tänawu õige suures kimbatuses. Ihulikud  raskused kannad ikka weel ära, aga kui waimu ka ahelasse pannakse ja wangiroodu wääriliseks maha muljutakse, see on natukene liig raske kanda. Waimutoidu  poolest oleme aga praegu soola-leiwa peale seatud,  ehk parem öeldud, meile ei lubata soola ja leidagi  enam, waid peame õhust elama. Wana aasta sees, enne Jöulu, kui uue ajalehtede tellimisi wasta wõeti, siis läksiwad mitmed mehed meie praosti juure uusi ajalehti tellima, kes neid jo seiemaale ikka wasta oli wötnud. Aga kui praosti herra seda hirmsat sõna nende suust oli kuulnud: „meie tahame nüüd Sakalat," seal pahandati wäga nende üle ja noomiti käreda sõnadega  neid paganateks. Tellijad aga ütelnud: „Kui meile Sakalat ei anta, töist ajalehta meie ei wõta." Kiriku juures elab kaupmees; mehed läksiwad nüüd selle juure, ja see wõttis tellimised wasta, sest ka mullu oliwad mõned ajalehed tema nime peale käinud. Aga seal tuli krahwi poolt, kelle rentnik kaupmees õn, käsk kaupmehele: „Kas jätad Sakalad tellimata ehk paned poe uksed kinni!" Seal maksis kaupmees kõikide rahad tagasi, kes tellinud oliwad. Wanal aastal oli lugejate seas ka üks koolmeister. Aasta lõpetusel, kui koolmeister praosti juure läks, koputas praost sõrmega wasta koolmeistri rinda ja ütles: „Sina peav jo Sakalat lugema!" Koolmeister wastas: „Jah loen!" Praost koputas weel ja ütles: „Et sa seda uue aasta sees mitte enam ei tee, sest kui weel loed, siis sa seda kohta mitte enam ei wõi pidada!" Nii kadusiwad aja lehed meie kihelkonnast, sest wähe oli neid, kes seesugusel tagakiusamisel neid weel pidada julgesiwad. Aga seesugust oli siiski paar tükki. Sest kui aeg kätte tuli, kus uue aasta esimesed numrid käima hakkasiwad, sõitis kihelkonna kohtu härra Rakwerest  koju, wõttis omad kirjad raudtee waksali laua pealt, aga näeb seal ka töiste kirjade seas üht Sakalat  olewat. Tema tõmbab lehe kätte, waatab kurja silmadega adressi, seal seisab: Koolmeister N. N. n. n. e. „Need K —di Sakalad," ütleb ta täis wiha, „olen nad puhas ära keelanud, ja siin weel üks! Saatke nad joonega krahwi herra kätte!" Ise sõidab  ka krahwi herra juure, kelle wallas koolmeister elab ja räägib seal, kuidas üht Sakalat ikka weel otsekui.tonti olla näinud. Seal saab koolmeister käsu kätte mõisa tulla. Siin antakse temale wastastikuse jutu"lõpetusel käsk kätte: „Mina ei taha mitte, et wallas neid lehti peab loetama, ja koolmeister ja Sakala  ajaleht ei sünni mitte kokku. Sina pead neile wastust kirjutama, et nemad enam mitte ei saada! " Koolmeistri ajalehe kolm esimest nummert, kelle lest ta omast weiksest palgast näpistatud kolm rubla ise ära maksnud, jäiwad krahwi herra laua peale. Nõnda on siin meie kuulsas Balti kubermangudes waimu-wabadusega lugu." k. Saaremaalt. Tänukirjad. Saaremaalt kirjutatakse  meile: „Mõni aeg mullu pidime suure kurbdusega  meie ajalehti lugema, sest et seal meie kõige targemad rahwa-mehed mõne asja pärast nõnda waidlesiwad,  et sellest meie wastalistel suur rõõm pidi olema. Nüüd aga, kus meie juba rahu lootsime, ei luba tüliotsijad seda meile mitte, maid hakkawad uueste peale, ässitawad ja kihutawad rahwast uueste üles ja katsuwad mana tüli ja waidlemist jälle ja weel suuremal mõedul elusse kutsuda. Nõnda on ka lugu meil Saaremaal. Ka siin käiwad nüüd hingekirjutajad  ümber, panewgd kümnete kaupa nimest üles kirjade alla, kus Hurti tänatakse ja Sakalat laidetakse ja laimatakse, kellest aga nimeandjad sagedaste üht nii wähe tunnewad kui Lõist, ja taga järele küsiwad: „Mis nimi see Sakala on?" ning töine seletab: „Ja, Hurt on rahwale hingemaad tahtnud anda, aga Sakala  on ära keelanud," n. n. e. Nimi seisab siis küll kirja all, aga kus on mõistus? Seda ei päri keegi! Wõib olla, et Saaremaa kiri, kelle alla nüüd suure hoolega kirjade läbi ja suusõnaga nimest korjatakse, ehk enne juba mõnes „Postimehes" trükitud on, kui minu sõnumik Teie kätte jõuab. Aga ma tahaksin teada, mis kasu need tänutunnistused meie rahwale toowad? Ja mis kasu toowad nad õp. HurdiH ja tema sõpradele? Kasu ei too nad mingisugust, aga mõlematele küll palju kahju. Meie rahwale toowad nad seeläbi kahju, et nad raha asemel tänutunnistajaid  meie Aleksandri koolile kokku koguwad ja seesuguse  waenluse sünnitamisega mitu asja kardetawaks teewad. Õpetaja Hurdi kohta kautawad nad aga mõistliku jau rahwa juures wiimase usalduse ära. Sellepärast oleks igapidi mõnusam, kui nimest saaks korjatud, aga ikka paari rublaga seltsis, ja mitte meie rahwa lõhkumiseks, ehk meie auusa meeste temuseks!" t>. Peeterburgist. Keiserlik Majesteet Ketserina  on 15. Märtsil Peeterburgi linnast ära sõitnud  Krimmi poolejaarele, Liwaadia lossi peale elama. Krahw Shuwalow on Londonist mõneks nädalaks Berliini kaudu, kus ta Saksa Keisri ja würsti Bismarki jutul oli, Peeterburgi linna jõudnud. Esimesel Märtsil wäljaloositud li. jau 5-protsendise wõidu-laenu paberitest on järgmised  wõitnud: Wõit. Seeria. Pilet. Wõit. Seeria. Pilet. 200,000 12,898 44 40,000 11,412 23 75,000 1,508 43 25,000 2 40 10,Vv0 rubla wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 16,779 4 7603 2 13,853 30 BVOV rubla wõitnud: Seeria Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pil. Seeria. Pil. 12,406 6 11,142 41 1720 44 6349 8 4965 45 ävvo rubla wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 14,188 48 16,719 3 12,826 36 16,316 14 4,922 3 14,121 42 17,189 15 11,019 44 4 VOV rubla wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 5,231 28 18,946 26 18,340 5 12,228 31 577 50 5,588 41 15,592 26 1,657 36 16,595 36 15,682 31 1,954 8 10,092 28 575 50 12,197 32 15,771 47 3,276 12 13,366 29 19,072 50 12,078 32 7,085 35 soo rubla wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 00,055 15 04,847 31 09,642 35 14,371 46 00,108 11 04,848 34 09,644 4 14,418 47 00,150 35 04,884 39 09,828 29 14,455 32 00,202 6 05,044 12 09,870 20 14,522 46 00,226 7 05,118 47 10,088 32 14,526 49 00,273 14 05,177 32 10,195 30 14,788 30 00,458 19 05,213 49 10,274 33 14,888 44 00,503 41 05,377 25 10,277 48 14,909 13 00,676 28 05,641 47 10,560 22 15,061 25 00,897 20 05,832 27 10,810 13 15,326 5 00,951 49 05,904 23 10,827 50 15,399 30 00,960 13 05,993 50 10,840 40 15,459 50 00,971 1 06,223 28 10,874 27 15,496 24 00,987 42 06,266 9 10,931 7 15,512 48 01,054 17 06,275 16 10,936 36 15,857 26 01,098 20 06,297 8 11,203 17 15,991 42 01,129 11 06,303 41 11,210 21 16,243 4 42 17 20 11