ma, olgo kas terwise wet prukima ehk muido sojema made sisse suwweks ellama. Rigi kantsleri würst Bismarki termis peab söude parremaks minnema, mis issiarranis mödaläinud  naddalas silma nähtawalt eddasi läinud. Ehk kül temma termis kauniste parremaks janud,  olla ommetige tohtred temmale köwwaste är'rakeelnud, mitte rigi asjusse meel putuda. Berlinist kirjutakse 9. Aprilil: Eila sai söameeste  seadus rigipäewa peal, kus 214 healt selle poolt ja 123 selle wasto olnud, wastowoetud  ja kindlaks kinnitatud, tänna on kirriko  teenrite feädus ettewoetud, küllad same nähha, kui kaua se aega wöttab, enne kui malmis samad ja siis peab trükki seädus ette astuma. Baionnest kirjutakse !2. Aprilil: Sönnumite  järrele, mis nemmad 9. Abantust, (Bilbao  lähhedalt) sanud, on rigi wallitsuse söawäed  17 suurttükki mis neil liggi olnud, Balmaseda  jure ülles pannud, et kui tarwis, kohhe prukida woiwad. Kastro di Urdiales'i ja Loreda wahhcl olla praego umbes 26,999 meest malmis seismas ja kindral Konha wallitsuse  al olla 18,999 meest; se õlleks siis ühtekokko  44,999 meest, mis walmis Karlistlaste peale mmnemas, kui kokko leppimine ei peaks korda minnema. Hollandimaalt. Söa sönnumed. Haag linnast kirjutakse 6. Uprilil, et nemmad Z. Utshinist telegrahwiga sönnumid sanud, et Põhja ranna Atshinlased alla heitnud. 30. Märtsil olla 200 Utshinlast Hollandi laagre peale läinud, sanud agga sure kahjuga taggasi lodud. Hollandi mehhed tahta selle kuu wimaste  päiwe sees jälle Batawiasse minna. - 5. Uprilil kirjutakse sealt: Kaunis tuggew Hollandi patrulle olla 5. Uprilil wäljalainud watama, kuida asjad nende wastase poolt seisawad  ja olla künni umbes werst maad Kratoni  linna lähhedale wasto lõunat läinud, seal juhtunud Atshinlastega kokko sama, kedda paljo rohkem neid olnud. Atshinlased olnud imme tullised mehhed tuld andmas, Hollandlased  olnud rõõmsad, et taggasi sanud. Selle peale olla nad mehhi jure wötnud ja siis ueste Atshinlaste peale läinud; agga põlle parremat palka olnud, kui essimesel korral, piddand 8 meest kautama ja 9 sanud hawatud; selle kahjuga  katsunud, et agga eest ärra sanud. Ohto põline ranna rahwas olla jubba Hollandi wallitsuse  alla heitttud. HispaniaM«alt. Leppituse kauplemine.  Don Karlos ja kindral Servan  o on katsunud enneste wahhel leppitust tehha ja leppituse punktid mis Serrano ettepannud,  näitawad üsna mõistlikult kokko pandud  ollewad, mis ühhes wäljamaa seitungis Zllespandud ja need on: 1, Hispania rahwas saab kutsutud, alla kirjutud päewast arwata, 2l) päewa aea sees, sedda ütlema, kas tahtma  d kunninga woi präsidendi wallitsuse al olla. 2, Nõuab rahwas jälle kunningast siis astub Don Karlos Hispania troni peale, kui ta sedda ennesele kohhuseks teeb, kõik ohwitserisi  nende wäggede jures ollewa seisuse ja nimme sisse jätta ja neile sedda taieste kõik andeks anda, mis selle tulli aea! nemmad politika  asjus temma wasto teinud. 3, Seisab rahwas kunninga wallitsuse wasto ja sowib wabbatriki, siis teeb Serrano ennesele kohhuseks,  ommas präsitendlikus ammetis, kõik Karlistlaste  ohwitserid nende praeguse seisuse ja nimme sisse jätta ja sedda neile kõik andeks anda, mis nemmad selle praeguse pürjeri söas politika asjus rigiwallitsuse wasto eksinud. 4, Peaks se ollema, et rahwas kunningliko wallitsust wasto ei wötta, siis saab marshal Serrano polest wallitsetud rigiwallitsus Don Karlosele üht ello aegist pensioni maksma, mis mollemad põled enneste wahhel sawad mahha teggema. Selle wasto peab Don Karlos  ennesele kohhuseks teggema, kõik omma elloaeg  wäljamaal ellada, egga ial omma jallaga Hispania maa peale tullema. Nenda on nende tingimist? punktid olnud; agga selle wasto olla Don Karlose armastajad ja temma pole hoidjad nõuks andnud, neist wöidetud maad, nende kunningale anda, mis siis üks issi kunningriik  woiks sada ja Don Karlos, kui kunningas,  Karl VU seal wallitseda, kõik teised Hispaniamaad jägo wabbatrigi alla. Inglismaalt. Hispania asjust. Londoni seitung ..Times" on Santandeist üht 144