guft rahwaliku mõtte käiku keelda, on säälsed aealehed ja raamatud kõik walitsuse poolest kange tsensuri ehk läbi waatamise alla pandud,  et ükski walitsuse wastane mõte ei tohi trükitud saada. Wene maa aealehed arwawad  kõik, et nii pea, kui Inglane sõda kuulutab, saada üks jagu Wene wäge Kaukaasiast  otse India maale saadetud. See on küll waga raske ja tuleb kallis maksma, aga sääl wöib Wenelane oma wastasele kõige walusama  hoobi lüüa. Ameerika maa on küll meite maast mitu tuhat wersta kaugel Ohtu pool mere taga, aga telegraaf käib ju Atlandi merest läbi ja wiib neile iga õhtuks aru kätte, mis Euroopas sell' pääwal on hääks arwatud ehk ära tehtud. Sõda, mis meil iga pääw oodata  on, olla neil ka körwad õige kikki ajanud.  N'ad tahaksiwad hää meelega Inglase uhkust mahendada ja tema üle walitsemist ja merede pääl kauplemist kahandada. Seepärast  olla juba mõned suured kauba kuntorid omad saadikud Peeterburg'i läkitanud, ja nimelt  sellepärast, et soowiwad söa aeaks Wenelase  käest Inglise kauba laewade riisumist enda kätte osta. Ka olla n'ad oma rööwellaewade  plaanid ja tingimised Peeterburg'i saatnud ja lubawad iga niisuguse tunniskirja eest, mis neile luba annab Inglise kauba laewu  riisuda, mitte wähem kui sada tuhat rbl. Wene walitsusele maksta. Uuemad sõnumed. Pärnust. Esmapääw 3. Aprillil pandi Pärnu wäikese jöe sild paale ja teisipääw hakati  ka suure jöe silda paale panema. Peeterburgist. 23. Märzil olla San Stefaanost 30l)l) Wene soldatid laewade paale astunud, et kodumaale soita. Need olla enamiste  kõik haiged ja niisugused, kes enam wäeteenistusesse kõlblikud ei ole. Londonist, 28. Märzil. Säält tulewad sõnumed: Wöib arwata, et Inglise walitsus on oma programmisse seda täitsa ülesse wötnud,  maa- ja merewäge suurendada. Warfi saab Inglise merewägi muist Miteleni saare pääle (Weikse Aasia ranna ääres) maale as- tuma, kus juures ses saar saab ära wöetud ja Inglaste mere päälseks seisukohaks tehtud. Norskot seletas Inglise tagawara wäe kutsumist, kus juures ta ütles: ..Sellega, et wägi sai kokku kutsutud, ei soowida mitte, et Inglise rahwas peaks arwama, end juba söa õnnetuste sees olewat. Söawägi peab walmis olema, et teda, kui tarwis juhtub olema, ilma aeawiitmata wöib pruukida. See töö ei ole mitte just otse söa pärast ette wöetud,  waid selle pärast, et köikis asjus peaksime  ette walmistatud olema. Seesama mees Norskot pani uueste kõik seda ette, kuidas Bärliin'i kongressi kokku kutsumise lugu oli ja arwab, et kongres weel küll wöida kokku kutsutud saada. Inglise politiika ei käida mitte otse selle paale, et sõda peaks missis  te tulema, waid selle pääle, et maa õigused peaksiwad ta es te ülemal hoitud saama. Gladstone  (kõige rahu sõber Inglismaal) andis kõigest wäest seda nöuu, et Inglismaa peaks teiste suurriikidega ühes nöuus käima. Minister  Gardi lõpetas oma politiika kõne nende sõnadega: ..Inglismaa ei otsi sõda. Meie ei soowi mitte pimedast pääst tulesse jooksta, waid wiskasime aga ankru, kus pääle kinnitada  wöime. ZO. Märzil. Londonist täädustakse: Inglise  walitsuse poolt tehakse Ateenas ja Konstantinoopolis  suure hoolega selle häaks tööd, et mässamine Kreeka maakondades peaks waigistatud  saama. 1. Aprillill. Inglise aealeht ..Standard" on ustawast kohast sõnumid saanud: Saksa maa annab kõigest wäest nöuu, et Wene ja Inglane peaksiwad kokku leppima ja rahule jääma, ja see nöuu olla nii häästi Peeterburgis,  kui ka Londonis lahket wastuwötmist  leidnud. Konstantinoopolist täädustakse 27. Marzil: Niisama häästi Türklased, kui ka Wenelased teemad oma kindluste korrale säädmiste  juures suure hoolega tööd. Türgi ministrite  kokkuleppimata olek wältab edasi. See ei ole meel tääda, kas Ahmed Wefik pasha wötab ennast ametist lahti ehk mitte. Aealeht..Polit. Corr." toob Ateena linnast Kreeka maalt täädust: Kaks Kreeka soomuslaewa,  ..Olga" ja ..Georgius" sõitnud Woolo 111