wägise sunnitud, paberraha kuld ja hõbe raha wasto ümber Vahetama; juba rohkem kaks nädalad aega, on kõik Kristlaste poed lukkus, ei tohigi lahti teha. Nende kahe linna kodanikud  pögenewad, sest et neil enam rahu ei ole, ära Ähalaklaki, Aleksandropoli ja Ahalkihi  linnadesse, selle lootusega, et sääl rahu leiawad. Lodzist. Wali torm. Säält kirjutakse esmaspaewal 31. Jaanuaril: Täna on meil üks ilm, mis meie kül hulgal aeal enam ei ole näinud; üks wäga hirmus wali torm möllab  niihästi meie linnas, kui siin ümberkaudu ja üks seesugune torm, mis kõik ähwardab maha murda ja ararikkuda. PZHapäew õhtu juba hakkas tuul õige walidaks minema, mis aga wasto esmaspäewa homikut õige walidaks  läks. Wasto homikut hakkas ta loodest wäga walidaste puhuma ja kust ta nattuke lund kätte sai, seda wiis ta tuisates ja tolma  tes edasi. Kui haknast wälja waatsime, siis näitas see kõik, otse kui oleksime Ähwrika  kõrbes, majad ja asjad mis lagedal seisiwad,  oliwad lume ja tolmu pilwedega nii kaetud, et ei wöinud näha. Kõik piksus ja paukus, oigas ja ägas, hgkna ruudid klirisesid ja majad köikusiwad oma alusmüri  peal, nenda, et keegi ei julgenud uulitsale  wälja minna, kartuse pärast, et mitte kattuse kiwid ja simsi tükkid neile pähä ei kukku, ja pead ei purusta. Kui wägewaste see maru oli mässanud, seda tunniötawad need ärarikkutud majad, iseäranis loode pool uulitsail  ja platside peal. Kõrge majadel saiwad  kattused pealt maha kistud; meie linnas kõige suurem, alles möödaläinud sügisel kattuse  alla saadud wabriku maja, on oma kaktusest  nenda ilma jäänud, et wöib öölda, ei ole sääl midagit järele jäänud, esmalt on ta paberid kõik korra järele maha wötnud ja kui sellega walmis olnud, siis hakkanud laudi ülalt maha loopima. Otse nendasammuti olen ma ka ise näinud, kuida ta ühe neljakordse maja plek-kattust pealt ärakiskus ja kolmandama maja aeda unikusse maha wiskas. Korsnad kukkusiwad ümber ja löhkusiwad kattust, kelle peale nad kukkusiwad; puud saiwad juuredega maast üleskistud, ajad saiwad järge mööda maha wisatud, ja kuida kuulnud oleme, on ta ka mõne majal paarid pealt ärakiskunud ja maha wisanud. Meie ei usu mitte sellega palju öölnud olewad, kui ütleme, et siin üht maja ei ole, mis terweks on jäänud, kui mitte muud, siis on ometige haknad, uksed, simsid, shindlid, kattused, korsnad enam ehk wähem wiga saanud. Wals raha meistrid. Juudid on kawalad köigesuguse pettuse peale ja seesugused,  kes ka riigi kasuist ja saadusist midagit ei hooli. Lodzeri linna olnud terwe seltskond juudalesi rahameiftre ametisse heitnud ja kümne koppikasi walmis walanud; aga sääladne politsei  olla haisu ninasse saanud, et lugu nenda, ja läinud 3. ja 4. Weebruari wahelisel öösel nende warktuppa ja leidnud neid parajate tööst Olemast. Et üks seesugune kardetaw seltskond  ülesleitud, selle eest tuleb säälatse politsei terawust wäga kiita ja neid nende truuse eest tänada. Kõik meistrid oma masinaga, walmis  tehtud rahade ning materjaliga, on politsei  hoidmise al. Mis neist meestest edespidi  saab, kes seda ette wöib öölda, aga imeks ei oleks see panna, kui neid kästakse Siderimaale  marsida, sääl olla seesugusid meistrid weel tarwis. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berliaist. Söast. Et sõda ei saaks hakkama, on inglise minister lord Derbü üht kirja kirjutanud, kus ta igaühele selgeste näidata tahab, kui asjata üks sõda praego wene ja türgi wahel olla. Ka teised mehed hakkawad aru saama ja töstawad ka oma healt selle wasto. Nii palju kui meil ka teada, ei ole ju keegi söa poolt olnud, waid igaüks katsus kõigest waest selle poolt tööd teha, et ilmasnüta werd ei saaks walatud. Mis oli ka konwerentsi töö Konstantinopolis? ei muud midagi, kui et kõik oma wana rahu sisse jäeks, aga et sultan nii häbemata, raudne oli, seepärast pidi nende töö pooleli jääma ja nad koju tagasi minema. Lord Derbü on nüüd uuemal aeal ühe suure riigi ülema ministriga  juttus olnud, kus ta olla öölnud, et Eüropa riikidest ükski teine nii rahu ei soo- 77