lega täidan Teie soorvi; aga enne ütelge, kes Teie olete." ° Tubli, truusüdamega kooli õpetaja wastas: ..Ütelge kuningannale, et ses üks wana tuttaw Darmstadtist on, kes temaga rääkida soowib." Teener nikutas sõbralikult paaga ja läks siis kuningaanale seda täätama. Niisuguste suurte walitsejatele on ju palju wanu tuttawaid,  kes enamiste iga pääw külaliseks käiwad.  Üks tahab seda ja teine teist. Niisugused  tulewad enamiste ikka tühja käega ja kukruga ning küürutama seljaga. Nende paaasi  on: armuandid paluda. Ja see ei ole ka siis mitte imeks panna, kui kuningaana Luise oma endist koolmeister! aimada ei wöiuud.  Ta armas, et see muu ühtigest ei wöi olla, kui üks waene kerjaja Darmstadtist, kes kuninglikku kingidust soowib. Aga see oli tema  põhjus mõte, ühtegi inimest, kes temaga rääkida soowis, ilma nägemata ära saata. Sellepärast andis ta ka teenrele käsku, et ta seda wana Darmstadt'! tuttawat tema juure tulla laseb. Teener läks ja tõi wana tuttawa  sisse, kelle süda rindus õieti tuksuma hakkas. Kuningaana istus parajuste tooli pääl ja waatas lahke näuga sisseastuja wööra paale» Wanake oli nüüd oma soowitud sihil ja seisis  oma endise kooli lapse ees» Ta löi omad silmad ülesse, ja tunnistas mõned silmapilgud tema otsa waadates. Jah, õige! Seesama ta oli. Seesama lahke, armas ja sõbralik nägu, mis siiamaale ikka tema maimu silmade ees seisnud oli. Kuida rõõmustas wana mehe süda teda nähes! Aga ta rõõm pidi weel suuremaks tehtud saama» Kuningaana tundis oma koolmeistere kohe esimese silmapilguga  ära ja kargas istmelt ülesse, hüüdis teda rõõmsa häälega nime pidi ja ruttas kohe temale wastu. See näitas wana tubli mehele  liig palju olewat. Pisarad langesiwad t'al palgeid kaudu' maha ja ta ei saanud sõnagi  suust. Ainult silmad hiilgasiwad, kuna ta oma südamest armastatud kooli last jälle nagi ja tema lahke oleku üle ennast rõõmustas» (Tulema kord edasi.) Mis siis tuleb teha, kui hull koer hammustanud on. Hullu haigus tuleb koerde, huntide, rebaste  ja kasside kallale üsna isienesest, ja enamiste  suisel aeal. Hulluks läinud looma hammustamise  (salumise) läbi wöib pea ka iuimene  ja iga muu loom sest hirmsast haigusest õnnetuma otsa leida. Hullu koera suus ila sees on gift (surmaja), mis hammustades haawa sisse läheb ja teised loomad warsi rumalaks  teeb; ükst inimene paneb kauem selle waStu. Ta ei jää enne hulluks, kui n'a arwata  ligi neli nädalid hullu hammustamisest mööda on. Siis alles, kui ta mitte hoolega ennast arstinud ei ole, hakkab inimene kurkus kanget kihelemist ja palamust tundma. Kõik wedelikud näitawad t'ale wastu meelt ja koguni  hirmsad olewad, ja ta ei wöi neid alla neelata. Kuiwa toitu wöib inimene hullu haiguses küllalt süüa. Sääl juures hakkab ta meri meel kangeste jooksema, pää läheb hulluks, künni warsi hirmsas jamsimises ja jändamises surm teda waigistab." See on üks hirmus tõbi ja waew! On nüüd küll hull koer ehk mõni muu hull loom kedagid hammustanud, siis peab see haaw ilma aea wiitmata ühe kange wedelikuga ära pestud (ehk koguni wälja põletatud) saama. Pesemiseks on hääd: soolwesi, tuha ehk lubja leheline j. m. Ka aitab kusi, kui paremat kohe käepärast ei ole. Werd peab haawast nii palju jooksta laskma, kui aga tuleb, ja seutakse alles siis kinni, kui mõni kord nii paljuks läheb, et inimene juba nõrkust tunneb.  Kõige parem on weel see, kui haaw nii kui enne ütlesime tulipunase palamaks tehtud rauaga ära põletatud ehk jälle püssi rohtu täis riputatud ja siis põlema süüdatud saaks. Haawa ei tohi päält lasta warsi kinni kaöwada, waid ta peab mädanema, ja mida enam seda parem. Selle tarwis on kõige parem  Hispaania kärbse pulwert haawa pääle siduda. lialgi ei tohi pärast hullu koera hammustamist  kusagilt ..sõnatarga" käest abi oodata  , waid aeawiitmata saagu arst kutsutud ja tema käest nöuu küsitud ning selle järele tehtud. Olgu hammustamine nii wäike ehk suur kui tahte, ikka saagu haawa eest häästi 258