mise ja selletuse issa, wald ka Wennemaa merrewaggede  sünnitaja on Krusenstern. Sel ajal, kui Krusenstern merre wäe kadeti kõris õppimas olli, on se kool wägga waeses korras olnud. Esmalt olnud rumi polest suur pudus ja nendasammoti ka öppetuse abbinöude polestz põlle ammugi sedda ennam olnud, kulda keiser Peter !. sedda olla seadnud. Kõige ennemalt  olli haddast tarwis, et se kool jälle Peterburgi taggasi õlleks sayud pandud ja parremad koli abbinöud murretsetud. Kui Krusenstern selle koli üllemaks olli kinnitub, laks assi kohhe teiseks. Temma teadis kohhe häid abbinousid murretseda, uendas öppetuse plaani ja laskis neid suwwe ajal merre peal õppimas käia; kus siis wäetenistust täielikult õppetud sanud. Temma on ka omma holekandmise  läbbi Wennemaa merre wäggi ni kaugete  saatnud, et neil wäljama abbi ennam tarwis polnud. Temma endistest koli poistest  on se ka wäljaläinud, et temmale üks ausammas  Peterburgi Newa jõe kaldale on ehhitud  sanud. Adam Johann von Krusenstern on kõrges wannaduses omma mõisa peal (Kilsimöis) Eestimaal  omma iggawese rahho sisse, omma ello waewast puhkama läinud. Ommalt maalt. Riast. Tulle pann emisest. Seitung  ~Ba!t. Wehstn." könneleb, kuida üks kahheteistkümne  aastane tüttarlaps Saukenis 12. Oktobril omma perremehhe maea pöllema pannud.  Tüdruk olnud sönnakuulmata omma perremehhe wasto, mis eest perremees temmale nattuke sabba allust teinud; sestsammast wötnud  tüdruk sedda kurja nöu, selle hea tehhe tassumiseks, temma maea pöllema panna, wötnud  tukkiga tuld ja winud sedda laudile õlle kattuse sisse, mis ka warsi pöllema hakkanud; et ta sedda kurja tööd agga päewa aeal teinud,  sepärrast sanud se nikohhe ärrakustutud. Tüdruk widud kohto ette ja seal olla ta tunnistanud,  et ta olla esmalt katsunud lauta pöllema  panna, agga se põlle tal hästi korda läinud,  sepärrast pannud ta siis pärrast toa kaktusele  tuld ja se olla kohhe hakkanud. E l l a j a t e t öbbest teab sesamms seitung jutlustada ja ütleb, et peale Serbeni ja Drostenhowi ka weel Ohdsenis ja Talkhowis  ellajate többe olla. Kus üks ellajas ärra kärwanud, seal olla ka teised ärratappetud, ja ärrapölletud, otse nendasammoti ka kõik toidus,  et nenda keelda sedda többe laiemale laggunemast.  Se õlleks ka meie arwates se kõige kindlam assi ollewad, mis läbbi se pahha többi saaks löppetud ja furem kahjo tuAemata jäeks. Põllastades könneleb nimmetud seitung eddasi ja ütleb ka Kuramaa! jubba selle többe järge ollewad ja nimmelt Friedrjchsstadti maakonnas. Kui suurt kahjo ta seal jubba teinud, põlle kirjutud. —K olik o n w ent. Weikese Sa Ratsi koli konwent olla sedda näinud, et nende kosimaea  häddast surendust tarmitab, sepärrast olla ta sedda ommas wimases koos ollemises mahha teinud, omma kolimaeale teist korda peale ehhitada.  Nende walla kool, mis tannini ühhe klasstne olli, saab siis kolme klassiliseks, kuhhu liggi 125 koli-last woiwad rumitud ja wastowoetud  sada. Peale selle peab se maea weel üht klassi jure sama, kuhhu umbes 35 tüttarlast  mahhuwad ja rumikat kortrid kolme koolmeistri  ja ühhe koolmeistrina tarbeks ja kõik se ehhitus peab 1875 aastaks malmis ollema. Lapse tapmisest. Nowembri kuu 5. päewal, on Friedrichsholmis ellaw maea üriline, märki leidnud, et seal üks lapsuke sündinud,  mis agga kohhe jälle körwale sadetud ja sedda arwatud seal maeas tema tüdruko A. S. peale, et temma omma ue sündinud last sönniko auko wissanud. Tüdruk antud kohhe politsei holeks, kus ta ka üllestunnistanud,  et ta last ilmale tonud ja sedda senna wissanud, mis ka sealt wäljatodud; tüdruk issi widud mangi laatsareti parrandada. Õnnetusest. Se olnud 2. Nowembril,  et tallopoea, Juhhan Plau weikene aastane poeoke Peter, kui wannemad mollemad  toast ollid wälja läinud, laua peal pöllewat  künalt ennese peale tõmmanud, mis ta' rided pöllema südanud. Ühhe silma pilguga olnud lapse rided kõik pöllemas ja lapsoke lama  tulle sees, kus jures ta wägga ärrapöklenud,  et kahhe tunni parrast hinge heitnud. 383