tige tulleb esmalt tähhendada: Pöllomees ei pea omma pölloriistade inwentari jures mitte ihnus ollema. Neidsinnatsid riisto peab mitto seltsi ollecka, kerge pu-äkketest künni kõige raskema  raud äkkeni. Sest pollo seisus, ehk ka jubba üllestöusnud willi, tarwitab wahhest üht kerget, agga wahhest ka üht rasket ja wahhedat  äästamist. Sedda tulleb wagga immeks panna, et selle pöllotöö riista eest ni pissut hoolt kantakse ning sest mannast öppitud wisist  ja prügist ni wägga kinni petakse kellest kegi ei tahha lahkuda. Weel ennam tulleb immeks panna, et ülleüldse ni pissut tähhelpannakse,  kuidas põld kerget ehk rasket äkket tarwitab, ehk kuida korraline töö ka loma ette pannemise jures tähhelpannemist tarwitab. Saggedaste saab äkke ühheks waewa riistaks petud, kedda pöllotöö jures prukimata ei woi jätta, sest et põld pealt libbedaks ja üllewelt jaggo pollo künnist selgeks peab sama tehtud, nendasammoti ka semendamise jures, umbrohho hukkamiseks ja kokkoweddamiseks tarwis on, saab agga wahhe tõde jures nenda ilma mõtteta  prugitud ja ennamist tuntakse ja teadakse weel wagga wähhe, et se liht pöllotöö-riist üht ruttulist happendamist põllule annab; ajoti kergitamise ja seggamise läbbi, wahhest agga süggawama ehk maddalama käimise läbbi täielise pollo wilja sagil, wähhendamiseks  on, keddast mitte ei woi prukimata jätta ja möistliko tarwitamise jures mönni künd ja rohho-kitkumine teggemata jäeb! Ennamiste peab äkke sedda wisi prugitud sama: 1) Pöldo ei tohhi ial tänksal ollemisel äkkentada,  sest et seläbbi pölloma pillud ja praod sawad kinni märitud, pöllomaa saab kinni ja köwwaks tallatud ja seläbbi ülleliga wee ärraauramine  ja nendasammoti ka luhwti sissetungimine  kinni petud, kelle läbbi põld ommal  põhjal ülleaego kaua külmaks saab jäma ja temma täieline wilja and jäeb tööde ja lomuse wäe tede peal wöimatumaks. Peale selle sawad päikesest ja tulest temma peal suremad  ja wähhemad pangad omma köwwema saueliko ollemise läbbi kiwwi köwwaks, sel seisusel  on laotuse wäggedel wöimato neid mineral  jaggusid süllaks tehha, nendasammoti ei sa ka sönniko ja nende rohho rammud täieste mäddaneda. Weel sawad umbrohho taimed ennast üllendäda ja maa happud ennast  rohkem pöllo fess korjata. 2) Raske saue maapeal ontarwilinG suwwe! Marsi künni järre! äästada ja selle läbbi pöllo pealmist jaggo murredaks tehha, enne kui põld päikese ja tule läbbi köwwaks lähhäb, mis, kui mitte korraline wihm abbiks ei tulle, koggoniöte  murredaks ei sa minnema. Süggisisel  künnil on agga se, kõige suremaks kassukskui  põld kündi jäeb, mis läbbi nende wägga kahjulikud? wahhetustel soja ja külma, kuiwa ja märja kätte laiale jäeb, kelle läbbi murredaks samine,. nenda ka maa happu lahhutamine,  kui ka taimede sögid, pöllo põhjal kergem lahhutud. Kergema maa peal jälle kassulikum, küntud ehk rullitud pöldo ka suwwel  äästamise eel kündis seista laska, sest et siis põld kokko waub ja peneks läinud mulla jaud kaste ja wihma läbbi ühhendawad ning umbrohho seme aega saab iddanema hakkata. Saab selle põllule warsi sahha järrel äkket antud, siis lähhäb selle pöllo muld kergeks tolmuks,  woi ka wirn- mullaks, umbrohhi haljendab  ja wöttab rammo, enne kui rahholine happendamine, ja pöllotöö kord uut tööd pärriwad,  weel wihmase! aeal ojub pöllo muld kokko. Z) Peab küntud põld künni semendamiseni kündis seisma, siis ei tohhi, kui happendamine täielt peab ollema, täieline äästamine mitte ühhes jarges tehtud samu, waid mitmel  aeal, nenda, kuidas just pöllo ollemine ja umbrohho iddanemine sedda nöudwad. Saab seemne põld korraga klariks äästatud, siis lähhäb pöllo muld kaste ja wihma läbbi kergeste kokko, lähhäb köwwaks ja umbrohhi on siis kõige kergem iddanema hakkamas. Et agga täie pöllo wilja pöhjandamine selle peal seisab, et pealmine jaggo ikka lahti, luhwti ülle ja sisse wolamisele seisab, on üks saggedam  ülleäästamine ja korukse üllesmurdmine wägga tarwiline. Weel on kassulik, et need wäikesed mulla-tükkid, mis essimese pole äästamise  järrele pöllo peale jäwad, ende al pöllo põhja luhwtil lahkemaks hoidwad, sest nemmad  murdwad ni hästi wihma kui tule rammo ja wottawad omma rohkema päikese soja ülleswötmise  ehk sisse immemise läbbi pöldo rohkem sojendada ja ka omma warjamisega 396