tallitajate suurde meeste süddamed ühhendaks, et keik ettewötmised ühhes meles saaksid tallitud ja meie rahwa heaks öiendud; jago se ka meie mele, et peame ustawad ollema surmani, et ello kroni woiksime pärrida! sLaewade Kuida se meil iggapääw silma ees, on se aastane talli wägga pehme ja wessine, külm ei jõua laiemaid merre lahhesid, weel kinni panna; sepärrast käiwad laewad rahholiste omma teed eddasi ja taggasi ja weddawad kaupa, kellel tarwis. Riast kirjutakse 30. Detsembril, et nende saddam alles lahti ja laewade käimine jubba umbes kümme kuud turinud, mis igga aasta ni kaua ei kesta ja ütlewad ka praego ikka laewo seal ollewad, mis lapitakse ja mis wöerale male lähhäwad. Laewad, mis wäljamaalt tullewad, peawad ennamiste raudtede ehhituse tarwitusi ja matsriali  liggi toma. Raudtede ehhitustele on sesuggune pehme talli, nago meil se aasta on, wägga ommane. Kui paljo raudtede materiali wäljamaalt sisse kodud, sedda ei woi kül kegi nimme piddi nimmetada: agga se olgo tunnistuseks,  kui paljo massinaid üks ainus wabrik Wennemaale saatnud. Manhesterist Sharp ja Stuarti wabrikust on se aasta 60 massinat Riast läbbi Wennemale läinud. Se kulus wabrik olla kahhe aasta aea sees, Wennema raudtede tarbeks umbes kaks sadda auro-massinad  malmis teinud ja ärrasaatnud, kellest üks sadda Riast läbbi marsinud. Ennamiste on kolme näddala aeaga, sest päwast arwata, mil mässin ADmhesterist ärra sadetud, omma kohha peal olnud, kuhhu tedda tarwis olli. sUus Ria Gertrude koggodus,  kel ühhe aasta sees kolm leina aega olnud, on jälle ue öppetaja sanud. Kuida kuleme, on raekohhus, kui selle kirriko patronus, Domi koggoduse allamat öppetajat G. Hilde selle koggoduse sppetajaks kutsunud ja kinnitanud  ja öppetaja Braunshweig Schloki kirriko peale kutsutud. sWäggi Üht juti, näi- dako ta pealt nähhes ni õige, kui tahhes, ei woi koggoniste uskuda, tal on ikka ennam ehk wähhem rebbase kombed jures. Üks Mitswi  juut olla sedda pawa põlle just nim- Wetud ühhe Ria kaupmehhe jure tulnud ja tuhhat kahhe faea rubla eest heringaid ost- nud, muidogi teada, et kui heringad temma kätte antud; ka rahha kohhe maksetud peab sama» Kaupmees Jaaks, kelle käest heringad ollid ostetud, saatnud neid Ria-Mitawi raudtee  howi ja temma sel saksa rahwas nimmeta  b üht sesuggust „Kommi" - läinud judi korterisse,  trahteris ..Stadt Mitau", rahha wastowötma.  Senna sades olla juut selli käest kwittungi  nähha küssinud, mis teine agga mitte põlle andnud, waid käskinud rahha enne wälja luggeda.  Selle peale tahtnud juut, sest et seal muud pealt näggiat põlle olnud, selli käest wäggise kwittungi ärrawötta ja et teine sedda ei lasknud, läinud nad möllemad rindupiddi kokko, kus wimaks kukkede modi teine teist tuttistanud, et merre ojad maas olnud. Wimaks  jänud wöit selli pole, kelle appi hüüdmise  peale maea rahwas appi läinud ja juti kinni siddunud ning politsei kohto kätte winud. Juut sanud nikohhe läbbi otsitud ja leitud, et tal rahha koppikast kasas põlle olnud. Siin on siis ommetige selge, et juut 12W rubla eest heringid warrastada tahtis. Kes sedda ei tahhä uskuda, et ettewaatmist iggas paikas ja igga nurga peal tarwis on, se ärgo pango immeks, kui tal õnnetus sünnib. Selle ku 8. päwa õhtul, kello seitsme aeal, olla kr on o mõisa Rankeni  parralt mees, nimmega Hans Krause, pu koormaga Pima ulitsas sisse pöörda tahtnud,  olla wist mahha libbisenud ja hobbone wankre ülle temma jalge weddanud, kus möllemad  jalla luud purrustud sanud. Widud õnneto  ni kohhe piddalisse tohtre alla. sOnneto Ria linnas, Peterburgi  linna jaus, on 5. Januaril öhto kello wiis, üks tundmata mees ulilsalt leitud, kes ennam kellegist põlle teadnud, ja haige maeasse witud, kus ta 10ne tunni pärrast olla ärrasurnud. Politsei kohhus olla tüddimata järrel urinud, künni arro kätte sanud, kust mees pärrit olnud ja mis ta nimmi. Ta olla Esserni  walla mees, nimmega Prits Bruhns, kes Hertsogi elli-wabriko peal, ülle Düna jõe, töös olnud, ja just sel korral ka tubliste joobnud,  kukkunud nimmelt punnase Düna silla peale silmile mahha, kus ta ennesele seddawört wigga teinud, et kohhe, kui pool surnud mahha jänud, egga kellestki ennam põlle teadnud. 28