mata niisugust ränka sõda ette wöetakse, kus nii hääste Wenelane kui Inglane mõlemad wöiwad täitsa waeseks kooritud saada. Siiski seisawad Londonis ligi 8l),vl)0 söameest malmis  ja ootawad iga silma pilk käsku, et laewade  paale astuda ja söa platsi minna. Ka olla sadamates 14 suurt söa laewa malmis, iga silma pilk teele minema. Aealeht ..Standart"  toob sõnumid, et Inglise saadik Laiard Konstantinoopolis olla oma riigi walitsuse soowimise paale küsinud: kus poole Türklane hoidma saada, ehk mis ettewötma, kui Inglane  ja Wene sõdima hakkawad? Türgi minister  Sawfet pasha wastanud: ..Mina omalt poolt soowin, et Türklane nende tülide juures peaks koguni magusaks paalt waatajaks jääma."  Siiski saada ta selle küsimise ministeeriumi  nöuukogule ette panema. Kuidas kuulda, olla Sultan ütelnud, et ta Inglaste wastu muidugi sõdima ei hakata. Konstantinoopolist  jooksewad ala tasa Inglis maale telegrammid, mis Wene mägedest ja nende liikumisest selget malet luiskawad, et seeläbi saalist rahwa mõtet meie wastu ülesäritada. Inglise saadikud Laiard ja Ellist Konstantinoopolis,  on ihu ja hingega selle poolt, et Inglane ilma aea wiitmata peaks Türki lunastama  ja oma riigi auu ülendama tulema. Nende soowimise pääle on ka rööwlid Tsergesside  polgud, muist Armeenia maale uude Wene piiride ääre ja muist wäikse Aasiasse ootama saadetud, kuna n'ad pärast rahu tegemist  sügawasse Aasia maa põhja pidimad saadetud  saama. Austria maal Wiin'i linnas oli Wene kuulus diplomaat Jgnaatiew kaks paama paigal.  Ta käis keisre Prants Joosepi ees ja oli ka graaf Andrassi jutul, kus teda wäga häästi ja auusaste wastu wöetud sai. Mis ta sääl läbi rääkis, ei ole ega saa muidugi meile tääda antud, kuid „Nat. tseitung" täädustab, et Wene ja Austria wahel sõbrus ikka enam ja enam saada siginema, mis igalt voolt töendakse. Rahu tingimisi ei olla aga graaf And rassi mitte täielikuks tunnistanud, sest et n'ad mitmes  asjas Austria ja kõige Euroopa asjadesse  puutuda, mis mitte Wene ja Türklane eneste wahe! üksi arutada ei wöida. Kudas Austria Inglise wastu on, on weel alles katte all. Ära surnut Austria keisre isa, kes waga suur waeste armastaja oli, olla omast warandusest  kolmandama jau waestele käskinud ärajagada;  ja seda ei olla mitte wähem kui 60 miljoni pranka. Rumeenia würsti-riik, mis Wenemaaga  Türgi wastu ka ligi sõdis, ei ole San Stefaanos tehtud rahuga sugugi rahul; isiäranis  sellepärast, et nende käest Bessaraabia maakond Doonau jõe suus ära saab wöekud ja neile jälle Türgi poolt selle asemele wastu antud, ja ka, et rahu ilma nende käest küsimata  olla äratehtud. Wäliste asjade ta Uitaja  minister olla awalikult ütelnud: ..Need rahu tingimised ei ole mitte tõsised ja ei tähenda  Rumeenia kohta midagi, sest et ilma selle riigi walitsuse rahul olemist küsimata on walmis tehtud." Minister president lisanud juure: ..Oma maa õigustest kinni hoides ei saa riigi walitsus mitte üheski asjas taganema."  Mine tee sa ilma tahtmist ära. Ühel ei ole üks, ega teisel teine asi hää! Kreeka maalt. Ateena linnast tulewad sönumed, et Epiiruse ja Tessaalia mässajad ikka alles Türgi walitsuse wastu kibedaste riidlema peawad. 27. Märzil olnud Pelioone linna juures kibe wöitlemine. Mässajaid olnud  kõigest tuhat, aga Türklasi 8 tuhat, ja pääle seda weel neli soomus-laewa mere paalt. Türgi jouud olla suurem ja mässajad pidada sagedaste taganema. Türklased riisuda ja tappa waeseid jälle nenda sama, n'agu minema  aasta Bulgaaria maal. 17. Märtsil tapnud n'ad ka ühe Inglise aealehs.,Tiimes'i" kirja saatja ära. Ida- ehk Hommiku India maalt tulewad Inglise walitsuse kondadest sönumed, et säälsed aealehed wiimsel aeal Inglise wastu wäga suurt kära peawad tegema ja kõigest wäest oma rahwast püüdma walitsuse wastu äritada. Ka rahwas isi ei ole ammugi enam Inglise piitsa all wagusi. Üks India aealeht räägib otse nenda: ..Inglise walitsus waatas söa aea otsa wärisewa pükstega päält ja ei tohtinud kuhugi kässa külge pista. Wenelane saab wiimaks ka meie maale tulema ja rahwalikku  walitsust jalale awitama." Et niisu- 110