ka tarwis oli, säält mööda minna, waid pidi teist teed minema." Reed pidid siis nüüd pulmad ja noore rahwa rõõmu pidud olema? Millal hakkab meie armas Eestirahwas päiwest  ja pidudest aru saama ja neid kristlikult pidama?  Millal oma eluwiisidega ülesnäitama, et n'ad ristiinimesed on? Oh parako? Peeterburgist. Keeldus. Ühe, 14. Jaanuaril 1871, wäljaantud saaduse järele, on see köwaste keeldud, et naestsrahwas mitte ei tohi kroonu- ega kogukonna kõhtude juure, kui ametnikud säätud saada. Seesamma keeldus  on nüüd jälle uuendatud ja ringi poolest nattuke laiendatud saanud. Kõige kõrgemalt antud käsk. Säält kirjutakse 3. Weebruaril: ..Wal. tääd." toob omas tänase numris üht 25. Jaanuaril  , kõige kõrgemalt antud käsku, mis läbi suur Majestät Balti kubermangude walitsust selle mooduse peale saädab, kuida see teistes Wenemaa kubermangudes olla. Kindralkuberneri  kantselei saab koguniste ärakautatud, asjade  tallitus igas kubermangus olewa kuberneri  hooleks antud, kelle ülem tallitus riigi seespoolise ministeriumi tallitada jääb, ja ühe kindralkuberneri amet ministrite hooleks antud. Kindralkuberneri kantselei ametnikud jääwaH oma käe peale. Underupserid. Seitung ..Wene mailm"  ütleb kuulnud olewad, et 31. Augustil 1874, kõige kõrgemalt kinnitatud pöhjustirjade  juure, mis underupseride teenistusest kõne lewad, kes priitahtlikult,  peale oma teenistuse aega,  meel teenistusse jääwad, alamal seisawad punktid täienduseks on juure lisatud: a) Underupserid, kes priitahtlikult peale säädusliku  teenistuse aea teenistusse jääwad, neile saab kõige selle priiteenistuse aeal palga raha suurentatud ja peale selle, kui nad kümme aastat priitahtlikult teeninud, nende lahti laskmise juures neile ühekorraliseks kingituseks 250 rubla wäljamaksetud. K) Kes seda punkt s sees nimetatud raha kingitust saanud, need ei sa pärast enam pensioni.  <z) Underupserid, kes kakskümmend aastat  peale säädusliku teenistuse wee! priitaht- likult teenistusse jääwad, saamad, kui teenistusest  lahti lastakse, kas pensioni aastas 96 rubla ehk ühekorraliseks kingituseks 1966 rubla Saab ta pensioni, siis lahäb see aga ometige  mitte rohkem kui 36 rubla aastas pärast tema surma, ka tema lese peale. Suure Majestäti köne. Peeterburgist  kirjutakse 7. Weebruaril: „Wal. tääd." toob omas tänases numris, kõnet, mis suur Majesrät Keisre Herra 3. Weebruaril, Balti kubermangust kokku tulnud möisnikude saadikutele,  Landmarschal von Bock, rüütlite peawanem  von Maidel! ja maawolinik krahw Keiserling,  olla pidanud. Suure Majestäti kõne on: „Mina olen Teid oma juure tulla lask„nud,  et Teie ise Mino käest seda kuulete, „mikspärast Mina seda arwan tarwis ole„wad,  Teie kubermangude kindralkuberneri „ametid ärakautada. Kuida Mul tääda, „on see muutmine wals mõtted ettekutsu„nud.  Ma pean seletama, et see muud „midagit ei tähenda, kui uut lootuse märki. „Praego on weel üks kindratkuberneer kau„gema  kubermangudes, ehk neis riigi ja„gudes,  kus asjad weel kordas ei ole. „Köigest sest ei puutu Teitesse. Teie sää„duse  allaheitmine ja armastus, on tuttaw. „Riigi seespooline minister, kes praego „siin juures, saab kõik, mis Teie kuber„mangudes  tarwis ja mis nende kosumi„seks  ja edasi saamiseks peaks tarwis ole„ma,  Mulle täädaandma. Mina annan „Teile meelewalda, kõigile, kelle eest Teie „wäljas olete, täädaanda, et Teie oma „päritud ja hoitud rüütlite seisuse pärast, „Mo südamel armsad ja kallid olete." Soomemaalt. Põdrad weoloomad. Peeterb. wene seitung teab kõneleda et Soomlased  see talwe katset teinud, pödrasid weoloomadeks  pruukida ja kiivamad asja wäga hästi korda läinud olewad. Nad olla ligi 800 põdra seks pruukinud ja nendega rauda, Emja raua walamise wabrikust Uleaborgi ja säält jälle jahu ja muud kaupa tagasi toonud.  Kiidawad, et pödradega woori Vedamine  paljo odawam olla, kui hobustega, sest põdrad tahta paljo wähem fäja. kui hobused 68