ajawad jälle teist jutto, minne wötta kinni, kuida se assi seal oige on? Tännane seitung könneleb, et mässajad Karlistid omma kunninga  Karlos VII. ennese ja kindral Auguirre juhhatuse ning wallitsuse al Urukwita jures kunningliko söameestega rinnu koos olnud ja et mässajad seal lahhingis ni tubliste wallo sanud, et neist pissut järvele jänud. Nad olla seal ühhcksa tundi järge möda tappelnud, künni obrist Palikion Karaga külla, mis mässajate käes olnud, pajonetide läbbi nende käest ärrawötnud  ja Karlisti wäest läbbi raiunud. Se ei pea mitte tössi ollema, et kunningas Karlos  VII. wangi wöetud, waid ta olla omma wähhe meestega, mis tal weel järrele jänud, mäggedikudesse pöggenenud; Prantsusemaal ei pea ta mitte, nago kord kuulda olli, ollema.  Karlisti kindral Rada peab Prantsusemaal  ollema, mitte agga kui pöggeneja, kes kunningliko söameeste eest marjule pöggenenud, waid kui mees, kes sellega ei olle rahhu! olnud, kuida teised teinud, ta olla jubba enne lahhingit  ärra läinud, sest et ta mitte omma wihha mehhe Auguirre kässo al ei olle tenida tahtnud.  Uemad sõnnumed. Pernust, 17. Mail. Möda läinud neljapäewal,  se olli 11. selle ku päewal, olli meil üks issiärralik kange torm ja marru, mis jubba öse peale hakkas, agga päewa pole ikka kan- gemaks läks, on üht Hio meeste räime-pü- kõige wörgude ja meestega, meie reide peal ümber wissanud ja kuida rägitakse, on seal kahheksa meest laewas olnud, kes praego alles kaddund, paat ehk laew olli rammi otsa kinni jänud. Üks meie kallamees, kes omma poisiga öse kallo püüdmas olnud, olla ka surma  häddas olnud, torm wissanud nende padi ümber, olnud weel ni kabbedad, et teine teine poolt padi põhjast jõudnud kinni hoida, künni  üks teine meie mees neid sure waewa ja ello kartusega uppumise surmast päestnud. Kas se märato torm weel muud kahjo teinud, ei olle meie mitte kuulnud; jah, ühhe sure kauba laewa olli ta ka ninnatpiddi jõe silla peale wissanud, mis agga parrast lahti sadi. Peterburgist, 9. Mail. Wenne sadik Teheranis kirjutab, et kolera ning köhho-többi Persiamaal olla lõppenud ja neil rohke wilja saak lota olla. Peterburgist, 10. Mail. ..Wall. teada." konneleb, et meie suur ja armoline Keisre Herra 6- Mail, öhto kello .11 Tsarskoje-Selost  wälja, Liwadiasse sõitnud. Moskwast tulnud telegramm ütleb, et suur Keisre Herra 7. Mail parrast lõunat kello 2,45 minuti aeal kalli tormisega Mõskma jõudnud ja peale selle, kui ta seal 20 minutid aega wiitnud, jälle eddasi  sõitnud ning 10 Mail hommiko kello 10 kalli terwisega Liwadiasse jõudnud. Meie sure ja armulise Keiserina termis olla wägga hea. Keiserlikud kõrgused Suurwürstid Sergei ja Paul Aleksandrowitshid on Liwadiast taggasi Peterburgi reisinud. Riast, 11. Mail. Kuida sealt teada antakse,  on neil kesknäddala, 10. Mail, parrast lõunat kello pool nelli, wägga raske rahhe saddu  olnud, kus mitte rahhe terrad, maid jae tükkiv mitmet modi ja mitmesugguses suruses, mahha saddanud, kellest mõnned mitto tolli pikkad ja künni 8 ja rohkem lodi rasked olnud,  mis paljo haknaid ja kimmi kattuksid ärra purrustanud, mu kahjo, mis roht-aead ja wilja põllud sanud, olgo räkimata. Sedda rahhe saddo ei olle mitte ükspäinis Rigas ja seal ümberkaudo, maid ka Wönno linna ümberkaudo olnud. Sest asjast könneleme eddespiddi ni paljo, kui Ria seitungid meile sest sönnumid towad, rohkem ja laiemalt. Parisist, 12. Mail. Prints ja printseösin  Wales (Inglise prints omma prouaga) on 8 päewa peale Parist linna läinud. Wersaljest, 13. Mail. Surma mõistetud,  mässajate seltsi liikmed, Serrisier, Boin ja Boudin on tänna hommiko mahha lastud. Berlin ist, 15. Mail. Tänna odetakse Jtalia kroonprintsi sia tullewad. Kirjawastused. B. K. K. Kahjo, et omma wastust wöera kele peal ollete saatnud, olleme sedda kül ümber tõlkinud, agga ei tea kas kõik fõnnad Teie tahtmise järrele on. M. T. Kurressares. Olleme Teie essimest kirja prukimata jätnud, olli liig okkaline; teist leiate tännasest numrist. 171