ühhendada ja sõbralikult kokko anda ja mis seal weel õige põlle korda läinud, se on nüüd Wini linnas Inglise kroonprintsi ja temma wenna läbbi korda läinud ja nende wahhele üks wagga suur sõbralik ühhendus astunud. Jssiennesest mõista, on se ühhendus Saksa ja Dani wahhelist politikat ühhe paljo teise allusmüri  ehk wundamendi peale seisma pannud, kui se tännini olli. Mollema rahwa wahhel olli jubba aastate kaupa üks wägga kiuslik ja walli ollemine, mis jo kummagile terwiseks polnud, nüüd selle ühhendamise läbbi on agga asjad igga piddi koggoniste teiseks läinud; sest kus rahho ennesele kortert wötnud, sealt peab wihha ja waen pöggenema ja nenda siis rahwa sowimine, otse kui täidetud sanud. Se ühhendus  ja kokko leppimine, mis mollemad kroonprintsid Wini linnas nüüd nago siddemeks  teinud, peab üks iggawene ja jädaw sidde ollema, mis koi egga rooste ei woi rikkuda. Unnaks nüüd ka Zummal, et se ühhendus jädaw ja kindel õlleks ning pölwest pölweni kestaks. Mis wanna keiser Willem Wennemaa  ülle öölnud, seisab siin allamal: Peale selle, kui wanna keiser Willem Peterburist  olli koju taggasi tulnud, olla ta ommad ministred ennese jure kokko tulla lasknud, ja neile öolnud, kui sure lahkusega ja auustusega temma Wennemal olla wastowoetud ja se olla nüüd ühheks tunnistuseks, et ka Saksa- ja Wennemaa wahhel üks tössine armastus wallitsemas,  mis missist mollemaid rikisi saab kokko hoidma ja ühhes armastuses eddasi könniwad. Jggal pool, kuhhu ta Lal läinud, on tedda üllewägga sure aupakkumisega wasto woetud, ja söa waggeliko auuga auustud. Wennema söawäggede ollemist, nende korraliko tenistuse tundmist, on wanna keiser wägga kiitnud, et nemmad kõige Eüropa rahhule ühheks tuggiks olla, kedda kegi ärra ei jõua tõugata. Jssiennesest mõista, on se könne tössine, egga kellegi militamise könne olnud, mis ka neid saab römustama, kellesse se putub. Parrem ikka head, kui pahha kuulda, eks olla tööst, wanna wend? Jtaliamaalt. Mannast paawstist. Kuida Romast 28. Aprilil kirjutakse, on rahwa käes jut: wanna paswst surnud, ja sedda olla ka seitung ..Opinione" kui töt ülleswotnud ja awwalikult jutlustanud; agga assi ei õlle mitte tössi, waid wanna pühha issq ellab praego alles weel. Seitung ..Nuowa Roma" könneleb:  Ehk wanna paawst kül wägga nörk ja jöueto, sai ta., kui Prantslased hiljoti tedda watama tullid, suure sali kannetud, neid wastowötma.  Ta tundis omma hädda warsi suremaks  läinud ollewad, ja õlleks heamelega sowinud omma wodisse taggasi, agga se ei läinud  ennam, sest wöerad otasid tedda. Krahw Damase pitka kirja peale, piddi ta ka pitka wastust andma ja se olli tedda wägga nödrastanud,  et ta, taggasi kannetud, pitka minnestuse  sisse langes, et arwasid tedda iggaweste maggama uinunud ollewad; toibus agga pitka peale jälle. - Üks teine Roma seitung könneleb  temma terwisest: Ka tänna rägitakse wanna  paawsti terwisest mõnda, ja ka kardetawat asja. Temma haigus ei lähhä mitte ratsa, agga ommetige pikkamesi eddasi ja nödrastus kaswab ning ihho rammo kaub aeg aealt, nenda et arwata woib, ei woi temma öhto mitte ennam  kaugel olla, siiski on wiimne tund Jummala  teada. Ta tõusta hommiko hilja ülles, siis lasta ta ennast ühhe leentoli peale kanda, kus ta kõige päewa istub; öhto päewa loja minnemise aeal, lasta ta ennast jälle wodisse kanda. Ta ei lasse paljo ennam omma ette tulla ja tohtred, kes allati seal lähhekordas, olla Antonellile öölnud, et temma praegune ollemine päew päewalt ikka pahhemaks minna ja wägga pissut lotust olla, et ta weel parremaks  saab; on jo ka wanna ja ellatand kül. Rootfimaalt. Kunninga kronimine. Rootsi kunningas ja kunningana, on meie kalendre  järrele 30. Aprilil Stokholmi linnas kronitud sanud. Kronimise jures olnud kõik wäljama savikud, suremad rigi öppetud mehhed,  reihsradi liikmed ja mitmesuggused muud sured mehhed ja rigi asjade tallitajad. Kirrik olnud wägga pühhalikult ehhitud ja kronimise musik wagga tõelik ja ommane selle pühha asja kohta. Ehk kül wihma saddanud, olla kunningas ommetige jalla kirrikusse läinud; kunningana sõitnud tõllaga. Arruto rahwas olla sest pühhadusest ossa wötnud. 166