wöis ta taielikult arateha ühe sõnaga öölda, tegi ta kõik, mis ühel naesterahwal elusmajas teha on. Kui kõik tema mööda läinud kooli aega weel kord läbi watame ja selle peale mõtleme, kuida tema öppetus ja õppimine hakkatufest otsani läinud, siis peame ütlema, oli see kül wäga raske ja waewaline, aga wana taewa Taadi abiga ja tema juhatuse al, on see töö tehtud ja tema ise on seda tööd õnnistanud, et kõik on wöinud korda minna; sellepärast ei tohi meie iseenesest midagi kiidelda, waid peame temale auu andma ja ütlema: T.ma on kõik hästi korda saatnud; tema wöib kurdid  kuulma ja keeletumad rääkima teha. Temale  olgu ükspäinis auu. Omalt maalt. Pernumaalt. Tulekahjudest. Räägime  seekord nattuke kuuldud juttu peale, aga ometige selle lootusega, et asjad mitte tuulest wöetud pole, waid tõeste sündinud on. Esmalt on meile juttustud, et Jakobi kiriku mõisas üks ait ärapõlenud, kus õpetaja lina warandus, mis ta see aasta saanud, sees on olnud. Kui nüüd maja kihelkonna oma ja seepärast ka kahju kihelkonna kanda jääb, aga linade kahju on oppetaja kahju, mis kul keegi ei hakka tasuma, olgu siis kui kihelkond armastusest  oma oppetaja wasto, temale kahju tasumiseks midagit wiib. Kuida aga ait põlema  hakkanud, on teadmata; arwatakse põlema  süüdatud olewad. Siis sai meile jutlustatud,  et Woltweti mõisa rehi olla ärapõlenud,  kus mõisa herra wäga suurt kahju saanud ja otse nendasamma ka Riintali mõisa rehi, mis ühel seal ärapõlenud, kus mõisa herra ja proua mõlemad Pernus olnud; ka sääl olnud kahju wäga suur. 13. Oktoobril, see oli kesknädala homiku, na umbes kellu 8 aeal, on Üllaste mõisa rehi ärapõlenud ja mõisa rentnik suurt kahju saanud; kolme rehe wlli jäänud sisse; sääl arwatakse, et tuli tikkude  läbi lahti läinud. Kaks laugu olnud juba maha lastud ja wälja aetud ja kui kolmas  laug mahalastud, on see korraga põlema löönud, wist on mõni tuletikk wilja sees ol- nud, mis põlema läinud, olgu kas wilja kokku pannes ehk rehte üles ajades sisse 'jäänud» Waese rentnikule waga walus lops, mis ta seeläbi saanud. Eks ütle wana sõna: Waras jättab warna seina, tuli mitte muud, kui tuha uniku ja nenda on ka nüüd; saal kus enne suured rehed seisiwad, on ahju wacemed weel järel jäänud. Riast. Kui palju teenistusse kutsutakse.  See aasta Detsembri kuul saamad, kuida sest juba enne oleme teadaandnud, Liwimaalt  2447 meest kroonu teenistusse kutsutud  ja need on nenda maakonnade peale ärajagatud:  Ria maakonnast üleüldse 423 meest ja nimelt Ria linnast 182 meest, Wolmari maakonnast 235 meest, Wönnu maakonnast 303 meest, Walga maakonnast 249 meest, maakonnast 235 meest, Tartu maakonnast  422 meest, Perno maakonnast 213 meest, Willandi maakonnast 251 meest ja Saaremaalt  116 meest. Liisu wötmisele peawad ühtekokku see aastase kokku kutsumise juures 8500 noort meest kokku tulema. Willandist. Liiwi maagümnasiumist kõneleb Willandi linna seitung ehk teadaandja: Säälatses gümnasiumis on praego 119 kooli poissi, kellest 79 saa! korteris ja kosti peal on ja 49, kes mulal korteris ja kosti peal, ning tunnati koolis käiwad. Neist 119 koolilapsest  on 89 mõisniku sugust, 19 ametnikude ja kirjaliste sugust, 18 kaupmeeste sugust ning 2 talurahwa sugust. Usu järele on 114 Lutteruse  ja 5 Kreeka usulist. Wörrust. Keiserlik kinnitus. Suur Majestät Keisre Herra on, kuida «Wal. tead." omas 153 numris sest kõneleb, Liiwimaa ewangeliumi  Lutteruse usu walla- ja kihelkonna koolid seks kinnitanud, et need koolipoisid, kes need koolid läbi õppinud, üleüldse wäeteenistuses  4 kategorii kangemad. Need ülemal nimetatud  koolidest läbi õppinud kooli poisid, kui enestele seda õigust saada tahtwad, et wäeteenistuse  juures 4. kategorii Langemad, peawad  enne selle tarbeks kinnitatud eksami tegema,  kus nemad omast koolmeistrist, maakonna  koolide inspektori ehk selle asemiku j uu- 388