linnal ommad tarwilamah kjsnM ja raudteed, sedda onne ei õlle qggst teistel Liwimaa linnadel  mjtte ja et kauplemise läbbi rahwa likdmine ja käimine kaswanud ja se on ilma teedeta kewwadisel ja süggisisel aeal wägga rasky ja waewaline, selle parrast on issiarranis linnade  lähhedal kõige ennem tarwis neid tehha ja nimmelt need teed, mis kõige rohkem pMgitawad  ja kus rahwaö kõige rohkem WE ja midda lähhemale linna pole, sedda rohkem tulleb kõrwalesi teesid temma peale ja midda rohkem neid tulleb, sedda rohkem sõidetakse nende peal, ja midda rohkem sõidetakse, sedda saydimaks nad lähhäwad ja issiarranis weel wesstsel aeal. Se on ka jubba ärranähtud, et kraadi peale weddamise läbbi neid ei sa ennam  ni heaks et nad igga aasta aeal head on, kus peal ilma aeawiwituseta sõita woib. Igga reista teab könneleda, et wihmasel, kewwadisel  ja süggisel aeal teed pahhemaks lähhäwad, midda lähhemale ta ühhe linna pole sõidab ja midda lähhemale sa ühhe ehk teise linna pole tulled, sedda ennam poleks läinud akside ja rattas te tukka sa tee arest leiad. Assi on siis selge, et kiwwi teesid wägga häddast tarwis  ja se on üks wägga suur holetus olnud, et nad jubba ammugi tehtud põlle, ja nüüd tulleb weel küssida: kes peab neid teggema, kas lin woi maakond? ja kas se peaks linna woi maakonna kohhus ollema neid tehha? Aeg õlleks kül jubba ollewad, et meie kõrgest auuötud rüütled, omma maapäewa piddamises asja tõelikult kässile wöttaks, läbbi rägiks ja nikaugelt kindlaks kinnitaks, et tööga saaks pea hakkatust tehtud. Sandid teed on ses asjas need köige wallidamad ja seaduslikud peale kaebajad. Kui paljo ja kui pitkad teed igga linna jures häddast tarwis, jägo nende arwanAse holeks; muidugi teada, õlleks köige parrem, kui kiwwi teede otsad ühhest linnast teise üllataks ja nende läbbi linnad nago kokko seutud sawad. Agga tajhhab se liig olla, siis tehko esmalt ni paljo, kui häddast tarwis ja se õlleks meie Perno linnast künni Moisekülla ehk Laatre jamast sadik, mis umbes 59 wersta pjtk; tulleb siis Wolmari poolt ka wasto, siis ei woi nende wahhe ennam liig pitk olla. Igga linna jure temma kauplemise ja asjade tallituste järrele kulluks nattuke kiwwi teed ärra. Ehk meil Wy Pernus köwwa lotus on, pea raudteed sada, sellegi parrast on kg kiwwi tee kassulik, tnllus ja tarwiline, et ommetige ükskord allaline hobbuste pinamine lõppeks. Üsna halle on pealt wadata, kuida neid waesid lomi pinatakse; ta perremees, omma worirahha  peale mötteldes, on hastsstamata omma  hobbusewasto, ei tunne temma hinge waewa. Sim' MK-Wlda: ylleme tännini omma kraadiga tehtud teedega läbbi sanud, siis same eddespiddi ka; woime nende peal tubliste sõita, omma pöllo saaki kaubale wia, same iggalt poolt läbbi, kuhhu meie asja tallitus,  meie kohhus ja prii tahtmine kutsub. Wäggä tossi! kõik tossi, wanna Mber!-Mga kas so hobbu, wanker ja fo omma küllekondid  ka sellega rahhul, se on jälle issi assi. Enne mannal aeal, kus häid tehtud teesid ei tuntud, siis ei teadnud kä kegi parremäid iggatseda  ehk sowida, agga nüüd kissendab igga wäeti laps, kui sandi tee peal peab sõitma. Otse kuida meie aegne põlli, iggas asjas eddasi nihkub, nenda sammoti peab se ka teede polest sündima > need ei woi ka mitte nenda jäda, kuida nad enne olnud ja nimmelt sepärrast  mitte, sest et meie aegne kaubitsemine ja asja tallitus, ruttemat ärrakäimist tarwitab,  sedda woib agga ükspäinis parrema teede läbbi tehha. Agga miks siis kiwwi-teed, raudteed on jo paljo parremad, nende peal sõidetakse  kõige ruttem. Küllap se tõssi on, agga kas woime igga linna ja mõisa, woi külla wahhele raudtee tehha? Ei se tahha korda minna. Kaks raudteed olleksid siin Liwimaal kassulikud ja need on essimene Tallinnast, Tartust,  Walgast, Wolmarist ja Wönnust läbbi künni Riga ja teine Pleskust, Wörrust, Walgast  ja Willandist läbbi Perno, mis ommad protsendid sisse tooksid ja kiwwi teed peaksid, kui abbi teed korwast senna jamade peale wälja käima, kus kaubad raudtee peale wastowöetakse;  ja ennamiste sawad linnad need kohhad  ollema, sepärrast õlleks se tullus ja kassulik,  kui linnade ümber aegsaste kiwwiteed tehtud saaksid, siis põlleks pärrast nendega ennam  tülli, kui raudteed tullewad; sest issiennesest  on se jo mõista, et linnad pärris kauplemise  kohtadeks jäewad, sepärrast peawah raud Aed, kui nab tullewad, linnadest läbbi 140