wad wöitnud olla; kes on siis kautanud? Üttelge  nüüd ommetige, kes on siis kautanud? Ei wist kegi mu, kui waene P » » . . . . . . Amerikamaalt. Weike kokko trehwamine,  on Mehhiko ja Amerika söameeste wahhel wimaste Paasto ku päiwi sees üsna  koggemata juhtunud. Mehhiko soldatid olla smma tülli teggijaid ja mässajaid tagga aeanud ja need olla ülle piri Amerika ühhendud  tigi ma peale pöggenud, soldatid ei olle neist tahtnud mahha jada, waid läinud ka takka järrele; agga ennäh! seal olnud Amerika  piri wahhed neil wasto, kes neid ei olle lubbanud kaugemale minna ja seal tõusnud tülli, et wastastiko teine teise peale lasknud, ja selle weikese kokko trehwamise jures sanud 40 Amerika söameest maggama pantud. Kui paljo Mehhiko meestest langenud, sedda ei olle nimmetud. Uemad sönnumed. Peenust, 26. Aprillil. Meie auro laewad  allustasid 26. selle ku päewal omma ss aastast Perno ja Ria wahhet käimist ja käisid mödaläinud näddalal omma kolm reisi ärra; nüüd hakkatuses peawad igga teisipäewal, neljapäewal  ja laupäewal sedda wahhet käima saab nähha, kuida eddespiddi. Kauba laewo on kannini Perno tulnud 12 ja neist on 2 sola, 1 kiwwisüssa ja teised pallastid sia tonud.  Minnewa kord ööldi et auro- ja üks purjo laew olla sola tonud, se ei olle agga kössi, waid kõik olnud pallastiga. Räime sagi polest on meie rand wägga kehwa, kallamehhed tewad kül holega tööd, agga ei noot tahha hakkata; agga Reio randas  on nelja seltsil kaunis hea saak olnud. Sauga, Audes, Pootsi, Testama :c. rannast ei olle meie sönnumed sanud, kuidas luggo seal olnud. Wenne kallamehhed, kes pörisnodadega  üllewel kõrges merre peal püüdwad, on ka kaunis rohkeste räimi wälja tonud. Panneme immeks, et meie kallamehhed ommale weel poris-nooti ei murretse; näewad ommetige,  et wenne kallameeste kässi paljo parrem käib, kui neil. Parisist, 18. Aprillil. Mödalainud ösel Olli Moutinau ümber walli suvetükkide laskmine,  mis ka tänna tännini weel ei olle wakka janud. Issü kindluse maad on ennamiste Wersaille söameeste käes ja kindlus issi sure tükkidest ärralöhhutud. Parist mässajate suretükkide  mehhed olla öölnud, et nemmad ennam  üllemate sönna ei kule, naelanud sured tükkid kinni ja läinud omma teed. Berlinist, 19. Aprillil. Saksa poolt olla nõuks wöetud, et kui Wersaille wallitsuse jõud ei jaksa ühhel nimmetud aeal Parist linna asjo mitte korra peale sada, siis temma sedda omma holeks tahhab wötta. Prantsuse söawangidest, mis alles Saksamaal, peawad endise keisre kaardi wäggede mehhed essimesed ollema, kedda jälle lahti lastakse. Wimase telegrammi järrele,  mis Parisist. tulnud, peawad Parist ümber iggal pool taplused ollema ja söa tulli järges pöllema. Sakslaste ja Prantslaste wahheline  leppingo töö, kelle kallal ikka tööd tehhakse,  on nattuke seisma jänud, sest et sadikud, kes seal ammetis, on sedda mönne asja parrast  heaks arwanud, kotto tarwitawat lubba küssida. Wersaillest, 19. Aprillil. Tänna hommiko  tõmmati Zssü kindluses rahho plaggo ülles. Üks Wersaille ohwitser wiis rahhoteggemise  punktis nende kätte, et nad sedda agga wasto ei wötnud, hakkasid sured tükkid neile jälle tuld andma ja nüüd paljo wallidam, kui enne. Mõistatuste selletus. M 12: Lootsik. 14: Eddasi luggeda: annum, taggaspiddi: munna. 143 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Seaiuri polest lubjatud. Rigas. 17. Aprillil 1781. Teadaandmised. Perno maeamaksude jaggamise kommission on 1871 aastase maeamaksude jaggamise tööga malmis  ja wöib iggaüks, iggapääw, agga mitte pühhapäiwiti  ja surelpühhil, kuuni 15. Mai ku päwani,  ui hästi enne kui parrast lõunat, kantselei lahti ollemise aeal sedda jaggamise Labbelid kassa kollegiumi eestoas läbbi wadata. Pernus, 13, Aprillil 1871. Jaggamise kommissioni nimmel: M 3. Peawannem J. L. Barlehn. Z