õnnetumate heaks kokko korjanud, mis ta neile nende tarwidust möda ärrajagganud. Torm ja rahhe saddo. Augusti ku 26. päewal on, kuida ..Wall. teadaandja" sest könneleb, Tweri kubbermangus, Subtsowa ja Rshewi makonnades hirmus torm ja rahhe saddu wägga suurt kahjo teinud. Hirmsa tormiga  on kanna munna surused jeä-tükkid mitte ennam rahhe terrad pilwedest mahha saddanud ja kõik ärrapurrustanud, mis ees olnud. Se suur marro on maeade kattused kõige paridega mahha kiskunud, ka paljo maeasid  mahhalöhkunud, telegrahwi posta poleks murdnud ja üht kindlat silda Boina jõe pealt ärralaotanud. Kõrre otsas seisawat wilja on rahhe maa põhja peksnud ja mis jubba leigatud  ning nabras koos olnud, sedda olla torm laiale toppinud ja rahhe wilja wälja peksnud ja parrast paljad sassed pöllo pealt kokko korjatud;  otse nendasamma on se torm ja rahhe ka metsadele suurt kahjo teinud; üht naesterahwast on rahhe surnuks lönud ja paljo inn imest, mõnned rohkem mõnned wähhem wigga sanud; peale selle on rahhe nelli lehma ma ja kaks hobbust surnuks lönud. Jmmewad lapsed, kaswatamise maeas. Jggas suremas linnas on sesuggused  maead, kuhhu wäetimaid lapsokefi, kelle emmad  neid issi kaswatada ei tahha, ehk wahhest sest häbbenewad, neid omma rinna otsas immetada,  ja emma nimme kanda, wastowöetakse, et neid seal kaswatada ja nenda on ka Peterburgi  linnas üks sesuggune maea ja sest könneleb  Gdowi-Zamburgi seitung nenda: ..Neist 25 tuhhande immewa lapsest, mis sea! maeas kaswatada, saab surem ossa Peterburgi kubbermangus  ja nimmelt Peterburgi linna lähhedal  küllade sees immetud. Zamburgi makonnas  on 1865 aastal 4966 sesuggust last, poeg ja tüttarlast immetada ja kaswatada  olnud. Jssiennesest mõista, tewad nemmad sedda kõik hea palga eest ja on se siis sealatse tallorahwäle kaunis hea tenistus aastas,  mis seläbbi teniwad. Üks preester, nimmega  Orlow, ütleb omma Nikolai koggudusest kõige wähhemast 4/5 neist naestest, kes tuhhuwodisse  sanud, ommad lapsed omma suggulaste  ja tutwate kätte kaswatada ja tulgutada andwad ning lähwad linna ja wötwad sealt kaswatamise maeast jälle lapsi immetada ja kaswatada.  Kiewift. Rumi pudus» Sealt kirjutakse,  et nende gümnasiumi kool ni lapsi täis olla, et nemmad rumi puduse parrast 125 last on piddand taggasi saatma. Otse seddasamma peame ka meie siin omma jures kaebama. Meie linnas on praego kolm saksa ja üks eesti elementar kool poislastele ja need on ni lapsi täis, et paljo järge otawad.  Praego ehhitakse meile neljat saksa kolimaea,  mis ueks aastaks peab walmis sama; kingib Jummal ellopäiwi, küllap näeme siis, kas weel lapsi üllejäeb, woi mahtuwad kõik koli-lauda. Kaht tüttarlaste koli õlleks häddast  weel tarwis, üht Ria allewisse ja teist Üllejöe allewisse. Se nõu on jubba kindel, et Üllejöe allewisse wanna Keisre Herra Peetre !. mällestuseks üks tüttarlaste kool peab assutud sama, mis agga weel paar aastad peab aega wötma, enne kui jallale saab, agga millal Ria allewisse üks tullema saab, on teadmata.  Wöeralt maalt. Saksamaalt. Pilwed tõusmas. Berlinist kirjutab kegi 13. Septembril: Meie näeme weiksed pilwed taewa laotuses saggedaste mitme loma näol üllestöuswad ja eddasi minnewad;  kord nago hunt, karro ehk wahhest  jälle nago suur wallaskalla ja nendasammoti  töusewad ka wahhefl politika taewa al mitmesuggusid pilwed ülles! Praego- olla Prantsuse politika taewa al üks sesuggune pilli üllestöusnud. Kui sedda, mis rahwa seitung sest könneleb, ussume, siis olla se üks murdaja löwwi, teised ütlewad jälle, nad olla üht hiiri näinud; agga mis se kõige pahhem, würst Bismark  põlle keddagit näinud, ehk sedda mitte enne näinud mis ommetige igga sesugguse sure seisuse mehhe käest wibimata nõutakse waid on rahholikult omma lossi peale reisinud. Olgo nüüd, et se pilli kui hunt, karro, wallaskalla ehk löwwi olli, on ta nüüd ommetige  jälle kaddunud; krahw Arnim kes jädawalt  Parist linnale tahtis selga pöörda, on 329