a Üllemal mmmetud herradele tulletakse «ele, Ksnda et losi läbhi nende jauks täkkud 3. Junil 1870 Torn mõisas wasto woetakse; peaksid. Bgga. mönned tullemata jama, samad nende jaust täkkud auksjom wisil ärxamüdßd» seitung, Mslos" ütleb kuulnud sTervad, et Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh , -se aasta jälle km.M peale tahta Werre-söjto ettewötta» Muidogi teada, ei lähhä ta mitte ützhe laewsW, ennamiste on seal ikka kolm woi nelli ühhes koos. > SiberiMastt» sUus Dmski linnast 119 wersta, Om jöe pahhem pole.kalda peale kuhhu Rootslasis Eestlaste Lätlasi ja Sakslasi assutakse., peab üks. uus koggodus ja.öppetaja seatud sama. Misre Herra olla senna seatama öppetaja aastaseks palgakökWV rwbla rahhch 129 tessatini maad ja .tarwitawaid puid lubbanud ja - nsndasammstr  ka öppetaja masä ehhituse tarbeks 1198 rubla -87 s/s. Mõskma Ewangeliumi Luttemse konsistoriumi kohhus? kelle- ma lli tsu se pms ka Siberima> et temma piris üht' öppetajaks õppinud kandidati põlle, kedda wöiks senna sata, ning olla sepärrast Liwima koNststvrmmi- kohtule kirjutanud ja pallunud siit üht kandidati läkkitada. Wõeralt maalt. Wäljama sönnumed on tänna ennam ehk wähhem kõik kessised ja . wesfised, ei tahha kuidagi hamba al katki sada. Olleme Ml sõelunud.  ja sOMinud, agga ei palk läinud paremaks.  Nokkimist ja nooklemist, pea rapMtamist  ja moKade wsänmist on iggal pool; ühhel selle ja teisel teise asja parrast; üht rõõmsat ja lahket näggo ning söbraliko kokko leppimist ei põlle paljo kussagil leida. Preifi- Maal.on ikka weel surma karristuse parrast jaggelemist ja mokkade tapLswad ja sönnadlewad nago külla kukked ja Mmbki ei tsa Mikspärrast -riid son, ja WjGpMrast- Mte teist werristawadzotse nendasammoti on al- lalist waidlemist Preisi parlamentis. Kuida on siis luggo Austriamaal? . kas. seas kõik Hhhes meles ühte teed könniwad? Ota senni! Seal on salle issi'asjad, mis rigiwallitsust pahhandab  ja ta kat russikasse kissub. Jssiärranis on Shweitslased,: mis es tahha rahholikult ellada, waid katsuwad ühhel ja teisel wisil omma rigiwallitsusele mele pahhandust tehha. Jtaliama asjust woib agga sekita, kes-issi ka karro,' ohhaka sarnane, mis sgga üht torglb, kes ta lähhedale julgeb minna. Meie arwates peakstd Rsmas kõik asjad hästi minnema, sest wanna pühha itzsa sllab jo issi seas; agga kust lähhäwad kõige waljemad wandumised ja needmised wälja? Eks ikka Roma linnast, puh ha issa ennese käest. Kontstli piddamine pslle weel lõppenud, ja kes sowib teisega tüllitseda,  se mingo senna, seal woib ta sedda põhjani kätte õppida, Kui .nüüd kül iggal pool pahhandust küllalt ja iggaö paikas omma modo, siis smmetige pslle ta kuskil ni hul kui PxantsuseMaal; seal kippuwad wäggise omma keisre Mp kallale» Tohho juhmid! Kui wsrd immeda sahhate , siis tapke üks ellajas ärra, .stze-Merri warsi käes ; mikspärWst pea b; keisre werri?ollema? Eks teie pühhas kirjas mitte ei seisa: „Üllemad on Zummalast seatud , ja üllemate wasto panneb, se payneb Jummala seadmise wasto; sest ta ei kanna mitte moeka ilma asjata ; ta on FumMalatener,  kätte maksa ja nuhhelda sedda, kes kurja Siin. anname nüüd, rnis seitungid  nende asjust könneleWad, sonna söw M.alt. luggeda, Sealt kirjutakse 18. Aprillil ! Mõnni aeg taggasi olli politsei ühhe seltskonna jälje peale sanud, kes enneste keskes olla waw dunud, keisre ellopäiwi lühhendada. 17. Aprilli ku päwa hommikul olla politsei üht meest nimmega Bauri, kes hiljuti Londonist senno ja kellel hea summa rahha taskus laetud rewulwer Wes ja üks kirri Londonis liggi, kinni, woetud ja lukku tahha pandud. Kirri ja ta ennese sutunmstus, ütlewatz sel- es ta sellepolrrast Londonist Parist tulnud,  keiser Napoleon peab Lemma käe sl lan gema. Bellewilles wöetud weel teisa kinns Me jurest terwe kaM löhkewsid pom bifl leitud. 5 SBe sMkonna peamehhed, kel agggk mitte otse Pramsussmaal ei ella, peawal 150