Wöeralt maalt. Saksamaalt. Mällestuse päew. Dresdenist kirjutakse 7. Augustil, sealatse seitungi  läbbi, et nemmad 6. Augustil sedda päewa  mällestanud, mil Sakseni söawäed Priwat linna al suurt lahhingid piddanud ja omma waenlast ärrawöitnud. Kunningas Juhhan on sel päewal üht päewa-käsko wälja andnud ja seal sees olla seisnud: ..Kunningas mõtleb tännoliko süddamega nende wapra sõameeste peale, kes sel päewal sure waprusega omma suurt ja kõrget soldati kohhut on täitnud ja ses werrises lahhingis omma iggawese rahho sisse läinud. Ta tännab omma sõamehhi, kes omma Saksa wendadega wöido, iggaüks omma  lippo auu on hoidnud ja sedda ueste selle raske ja tullise lahhingi sees ülles näidanud, et nad omma lippo au kalliks piddanud ja omma ello selle eest põlle kalliks piddanud, ja löppetab omma kässo kirja sellega: Ni kui tännini, nenda ka eddespiddi, sate teie truuse ja waprusega omma Sakseni söawäggede au hoidma ja iggal aeal omma kalli issamaa eest seisma!" Strafsburgist. Wastopannemisest. Se on meil jo igga mehhel tuttaw, et wallawannemad  igga kolme aasta takka ued wallitsetakse,  ja kes wallitsetud saab, peab enne, kui ammeti peale hakkab, omma ammeti wannet  manduma, otse nenda sammoti on ka Strassburgi ümberkaudo maakonnades ka ued kohtomehhed ja wallawannemad wallitsetud, kõik ei õlle agga omma ammeti wannet mandunud  maid wasto pannud ja nimmelt Üllemaelsassi  maakonnas, Diedenhawenis ja Mets linna maakonnas, seal wimases põlle mitte üks ainumas sedda teinud, teistes maakonnades on ommetige mönned omma kat üllestöstnud ja seeidusliko wannet mandunud. Shleswigist. Saksamaa krv - prints, on sure Majestäti auro jahtlaewaga ..Grille" 8. Augustil hommiko kello pool ühheksa  Ekernwördest sia tulnud ja siit Luisenlundi  Holsteini Glüksburgi hertsogi jure wöeraspeule  läinud ja lõuna aeal siit läbbi Wõhri sõitnud. Vaselist. Järrele janud warra. Braunshweigi hertsog, kes hiljoti ommad silmad  kinni panni, on kaunis hea kammalo täis haljaid koppikaid järrele jätnud, mis ülle ta testamenti teinud ja nüüd parrast temma surma  senna peab minnema, kuhhu testament kässib. Vaselist kirjutakse nüüd 8. Augustil, et temmal sealatses kaubapankas Z 0 miljoni pranki seiso rahha olnud, mis nüüd, kui sedda nõutakse, peab wäljamaksetud sama. Kõik temma  warra arwatakse, ilma nende möisadeta mis temmal Saksamaal, 50 miljoni pranki suur ollewad ja peale selle on temma! weel Parisis kolm suurt maea ja ka mönned pärris kohhad Amerikamaal, mis kõik temma järreljänud warraks  arwatakse. Kaunis rikkas ilmalike warra polest, kui rikkas iggawese warra polest, se seisab issi ramatus, mis meie kätte ei lubbata läbbi sorrida. Omma testamenti olla ta 5. Märtsil 1871 alla kirjutanud ja seal seista: Pärrast hertsogi surma, peab temma surnud kehha wie tohtre läbbi üllesleigatud ja järrel wadatud sama, kas ta ehk wahhest põlle kihwtiga surmatud ja selle järrele sisse wöitnud ehk sisse palsamiritud  sama. Temma mattus peab, kui ühhe wallitsewa würsti mattus, würstliko auuga petud  sama ja temma kehha, ühhe Weronas ollewa  würstliko haua moduse järrele ehhitud, hauda pandud, mis temma ennese, temma wenna  ja issa-issa ratsa kujudega peab ehhitud sama. Kõik temma järrele jädaw warra, olgo se likuw ehk kindine, ka need juwelid, mis 18Z0 aastast sadik Braushweigi paigale pandud  ja ka muud asjad, on temma kõik Genfi linna ommaks lubbanud ja toutanud. Hertsogi  järrele jänud warra kõige üllem järrelwataja,  Smith, saab üks miljon pranki, kui essimene  tallitaja ja teine on adwokat Werdinand Kherbulitz, need peawad nüüd temma asjo õiendama ja tallitama, et kõik nenda tehtud saab, kuida testamentis nimmetud. Prantsuse»» a alt. Mitte ühhes meles.  Ükski rahwas ei olle ni issiennast täis ja torre, kui Prantsuse rahwas ja mis nad weel enne ei olnud, sedda on Napoleonid teinud.  Selle rigiwallitsejad kandsid ikka kunninga  nimme, agga kui wanna Napoleon I. 282