riidesse panemad, ?t msha Vmq jöejumala t«I.M MtzMPMa, et ta omas tulises wihas mitte kW maad ei nuhtleks ja ära « sktM» M« UgWLlased aastal 042, pärast Kristuse  Mudimist, AmadisMst said ärawöidetutz, « nende walitseja Kakwen Omar, seda hirmust  inimeste huMmW ärskautanud. Araablased könelemab Me üle üht wOW aruldast a-sja ja nimelt: Kui Niiluse jögi KsM selle, kui inimeste ohwerdamine temale saarivd ärakeetdud, mitte -enam ei ole tõusnud ja M kaNaMe Mälss ajanud, on Omar jscke üht kirja kirjutanud, mis senna sisse sammd wisatud  ja kiri olnud: km sa ise omast wäest jooksed, siis kuiwagu sa üsna äraz Wnnib see aga suure sa wägrwa -JuMÄa tahtmise järele, siis palub usklikude würst, seda ainust kõige wägewamat Jumalat, üht rohket wee tõusu, Mis peale ühel öösel jõe wesi nii kõrgesse tõusnud, kuida ta iial enne ei ole olnuh. See oa juba ammust tuttaw, et kesk Ahwrika  ja Ab issini maal iga aasta rasket wihma  saajab, mis läbi siis Niiluse jõe wesi aega mööda nii kõrgesse tõuseb, et üle kallaste wälja jookseb ja maad kastab. Araablased tahtwad öölda, et üks ainus tilk, 17. Juunil, mis n'ad ise Belet en Noltu, see on: tilga öö, nimetawad —et M ööl üks tilk taewast Niiluse jõkke peab kukkuma, kellel see ime wägi olla, Niiluse-jöe wct tõusma  ajada; seepärast on see öö neil ka üks püha öö , kus nemad palwes sa köigesuguses pühanduses seda ööd pühitsewad. See esimene  Niiluse-jöe wee tõus hakkab esimese Juuli kuu päiwe sees, Kairus peale. Tema keskmine  kõrgus on 15. Augustil ja tema kõige kõrgem tõusu aeg 20. künni 30. Septembri kuu pääwani ja siis seisab ta umbes kaks nädalat,  see on umbes künni kesk Oktobri kuuni ja kesk Nowembri kuul on ta jälle keskmise töuso paika alanenud. Sest aeast saadik kahaneb  wesi wäga pitkamööda ja tuurid künni 20. Mai kuu paamani, künni ta oma paraja seisu peale jälle tagasi saanud, ja seks jääb ta siis ka kaks ja üks pool kuud. Ehk kül Niiluse-jögi tema aarist maid kaunis  laialt kastab ja tema wesi kaugele ulatab,  sest et see maa ühe tasane mada!, siiski ei M sM -W, WHs.WHM rahwas kõneleb et EglPt«se«aa Mq suwel O'WK suur meri et wesi kõik maad M/se.Ms WHM, Msl Parajal wee tõusu .aastal , NWb West' Ma senna, kuhu inimesed seda kanaakde D Paisude  läbi juhatOwad ja see sünnib ikka Henda et läbi saamine igal aeal wöimalik on senna tehakse paisud ette, kuhu seda ei taheta; tõuseb Niiluse jõe wesi aga liig kõrgesse, siis el aita paisud, waid neid lõhub ka eest maha j.g rikkub ära, mis sest leiab, Otse nendasammuti on ka see Lühi jut ja wsle, et Egiptuse maal inimesed saed wöiwad sülle panna ja ilma tõota seista, ning laska WgAs Niilust tööd teha, siis kaswada ja minna kõik wäga hästi korda; aga wana Niilus ei ole poolegi ml sugune armoline isa, et tema kõik waewa oma ölade peale üksi wöttab. Ta oli kül esimeste inimeste kaswataja ning koolmeister, kes tema kallaste ääres elasiwad; tema õppe tas Egiptuse rahwast üheks järelmotlikuks  rahwaks saama, kus teised rahwad, kui nõdrad lapsed, wee! kätkis lullitasid. Selle wahe aea sees, kuna teiste maade sees rahwa kogud, mis kui mets rahwa sugudest kokku kogutud, sagedaste ka üksiku leibkonnade kaupa üksikult elanud, ega seda sugugi ei ole püüdnud  , ühte kokku koguda ja ühes elada, on Niiluse orgus selle läbi, et wesi seda maad wahete wahe! kastab, rohkeste asunud; sest ühe ieltsliku elu läbi, wöib aga üks päinis kõik korda minna. See iga aastane korraline wee tõus ja alanemine,  mis säal on, on wist esimesi inimesi sundinud tammist' ja paisust tegema ning kanaalisi  kaewama ja üht korralist elukorda eneste kestes säädima. Sest on siis ka asi selge, et siis, kui Kreeklased alles päris metsinimesed olid, ja kes jahi pidamisest, kalapüüdmisest ning riisumisest ja röõwimisest elasid, Egiptusemaal  juba kaunis sääduslik ja korraline walitsus oli walitsemas ja pürjerlik elu korra peal olemas. Kui Niiluse jõe wesi oma tõusu aeal üht nimetatud kõrgust oli saanud, siis on üks kanaal,  mis jõest linna sisse käib, lahti tehtud, et wesi sisse jookseb, ja see on siis Egiptuse rahwal kõige suurem Niiluse jõe pihu. Rohda saare wasto olew kanaal, saab sel 322