süddant pöörda, waid ta raiub, kui ennegi, köwwaste wasts ja sest ei woi ialgi middagit head wälja tulla, saab wist.pea ni kaugele minnema, et Hispania praegune rigiwallitsuS omma savikut sealt saab ärrakutsuma ja temma  assemele üht patert senna läkkitama. Sest kui sadiko kannatuse löngake wastopannemise läbbi katki lõigatud, temma omma asjad saab kokko pakkima ja omma tultud teed taggasi minnema ja Hispania rigiwallitsuse poolt mitte ennam üht savikut pühha issa jure sadetama, siis on jeä katki ja teistest nende järre! käiatest  ei sa wist pudust ollema, Essimene, kes ka sealt ärra kutsutud saab, on Inglise sadik Jerwoise. Hispania sadik Lorenzana on omma  ärra kutsumise kirjad, mis wägga tarratand werrega kirjutatud, Z. selle kuu päewal jubba pühha issa katte andnud. Ppäsident olla öölnud, et temma! middagit politika asja pühha issaga selletada ei olla ja tännab selle au eest, et pühha issa temma savikut ni kaua omma jures on sallinud. Sureks õnnetuseks on, et kardina! Ztnronelli, wanna paawsti nenda oskab weddada, et ta kõik sedda kinnitab,  mis Antonelli ette kidab. Prantsufemaalt. Söawä.ggede kahhane  mi sest. Kui palja Prantsuse rigiwallitsus  wimases Saksa-Prantsuse söas mehhi kaotanud, selle ülle on üks auus mees Parisis  üht ramatud wälja andnud, kus sees ta selgeste üllesannab, kui paljo nende söameestest ssa platsi peale mahhajanud, kui paljo omma hawadesse ja mu többedesse ärrasurnud ja mis kaddunud, kellest ei tea, kuhhu nad janud, surnud olla ühtekokko 4Z8,871, hawatuid olnud 442,999 ja marsimise pea! lombakaks sanud 44,424, ja nende arru, kes ärrakaddunud  egga teada põlle, kuhhu nad janud ja sepärrast kui surnud kirja pandud, on 1i,944. Surnute seas on olnud 2884 ja arrakaddunute  seas 96 ohwitseri. Ramato kirjutaja vr. Chenu ütleb, et Saksa wäggedest 44,999 surnud ja 427,999 hawatud olnud ja lissab senna jure, et se, et Prantsuse mehhi ni rohkes  te surnud, sest tulla, et nende piddalid ja haigede maead wägga pudulise korra peal olla, kuida se ka Krimmi ja Jtalia söa tud, wimases söas agga paljo rohkem soamehhi piddalites többedesse, kui söaplatsi peal nende harvadesse olla ärrasurnud. Hispaniamaalt. Söa asjust. Hispania  söa asjus sünniwad jmmelikud asjad, nenda, et öiete ei woi arru sada, mis neist peame arwama. Karlistlased olla jälle Las tarjad  sisse piranud ja rigiwallitsuje söamehhed marsiwad jälle Jrunist wälja Santanderi. Missuggused politika tarwidused neid sedda teggema sünniwad, on meel arrusamata, egga wöimalik ärramöista; wist tulleb sedda nenda mõista, et rigiwallitsuse mäed, sedda kasso. Mis neil tännini Karlistlaste wasto nende tööst ölnud, Võige selgem üllestunnistada tahtnud; kui se agga nenda peaks ollema?! Etnemmad omma wastastiko rammo katsumist Karlistlastega  seisma jätnud, kirjutab üks auus mees ühhe wäljämaa seitungis, olla sest tulnud , et ilmad wägga sandid ja wihma iggapäew nago oawardast mahha jooksnud, ja teiseks olla neil kartus olnud, et Madriti rahwas koddumail  hakkawad tülli tõstma ja otse nendasam moti ka Bartselonas; sepärrast olla neil rut tagga olnud, et enne koddo samad, kui tulll pöllema hakkab. Hinamaslt, Hirmus torm. Se olnud 22./2 Z. Septembri! ööse, kus Hongkongi  lin ühhe hirmsa tormi läbbi wagga suurt kahjo sanud. Sealt kirjutakse selle ülle, mis õnnetused sea! kõik olnud ja mis kahjo se hirmus  marru seal teinud. 14 laewa on ta sealatses saddamas kohhe merre põhja pannud, 4 ajanud ta randa, 15 on, kelle mastid torm mahha murdnud ehk muud wigga teinud ja 6 on koggoniste kaddund, kellest ei olle teada, kuhhu nad janud. Kõik pulwargid ja laewade ladimise sillad on löhhutud igga maea on ennam ehk wähhem wigga sanud ja kõige kennamad  puud kõige jurikatega maast ülleskistud  ja innimesi müratumast surma sanud; arwatakse  kõige wähhemast 1000 innimest ollewad.  Sia maale olla jubba 200 surnud kehha leityd, agga igga päew ajada merri neid ikka kaldasse. Paljo ennam olla weel Uakqo lin kahjo sanud. 382