ehitatud usku üleswötsid, nenda kuida Jeesus Kristus ise ja tema apostlid seda olid õppetanud»  Ülem nende meeste seast oli meie usu isa Lutteruõ, aastal 5517, ja tema körwas  Swingli ja Kalwiin. Ehk kül katoligi usulised, kes nende praego nimetatud meeste poole ei heitnud, Trienti linna kokku tulid ja saal ewangeliumi usu öppetuse wastu seisid ja oma nõu kinnitasid ning Hispaanlaste hulgast  üks mees, nimega Jgnatsius Lojala, ühe ise seltsi asutas, jesuiti seltsi, mis just ewangeliumi  usulesi pidi tagasi ahwaldama; aga see ei maksnud sääl midagit, aga seda enam hakkas nende noot paganate juures, nemad hakkasid nende eest rohkem hoolt kandma ja on India ja Hinamaal kaunis rohkeste paganaid  pöornud. Lutterus ja Kalwin on mõlemad omaksid kõwaste kinnitanud ja et see iga ristikoguduse kohus on paganatele armu öppetust soowida ja lakkida. Juba aastal 1556 saadeti 14 missionari Genwi linna Brasiliamaale.  Sada aastat pärast seda säädis Inglise walitfus üht..ristiusu wäljalautamise seltsi", mis suure hoolega oma waimu tööd hakkaS tegema ja ka edasi teinud. Siis said Dani kuninga poolest aastal 1766 missionarid  Jda-Jndiamaale ja aastal 1721 Kröönlandi  maale saadetud ja hernhuti ehk palwe rahwas oma wendi paganate juure lakkitama. Aega mööda on aga missioni sobrade hulk õige suureks läinud ja need on mitme missioni  seltsi kokku heitnud. Wie aasta eest oli missioni selside aru üle kõige maailma 83 ja neil olid 1966 meest wäljas paganatele armu öppetust kuulutamas ja nende körwas weel 5666 abilist, kes pagana rahwa sugust ja nende aru, keda nad paganate seast ümber pöörnud, on peale 466,666 hinge. Omalt maalt. Pernust. Suine külm. Tundmata asi pole see kellegi!, et meie ilmad Mai kuu sees ja iseäranis wiimaste päiwe sees külmad ja wilud olid, kus iga töötegia, kes wäljas töös oli, oma mundert seljast ei woinud mahawötta,  waio pidas köwaste seda wana sõna meeles: ..Parem oma riide soe, kui teise mehe töö soe." Aga mõnes kohtas on ka öö külma olnud ja nii wali, et homiko maa walge olnud,  kuida üks auus Tamiste walla mees meile pühade laupääwal kõneles; rede homiko olnud tema juures maa üsna walge ja kangas,  mis wäljas pleekimas, köwa külmetand; õnneks ei ole see külm aga noore taimekestele midagir kahju teinud. Kui laialt seda külma olnud, ei tea meie jpraego weel mitte, ehk saame hiljem kuulda. Üks sõna wana Mäeküla Jakobile.  Tema wanake ütles wiimati, kui oma kontserti asjust jutlustas, st meie postitaskul olla auk sees ja seepärast olla see wäga kardetaw  kirjast senna sisse saata, sest säält wöida mõned salamahti wälja pugeda ja ärakaduda. Nüüd oleme seda äraparandada lasknud ja paik pääle pandud, ega pole Ml enam midagit  karta, aga seda ta wanake pole nüüd näinud,  wist on ta wanakesel seletus nii waene ja waesus nii suur, et ei jõua enesele prilli muretseda, kellega parem näha woib; sest oleks ta näinud, et task paigatud, siis oleks ta wist meile jälle kirja saatnud ja kui mitte rohkem, siis ometige sest teadust andnud, kas oli saanud  oma tõotust täita ja Ado onile tema werend  tosin lume pühkimise luudi äratua, kus neid weel tarwis oli, woi on hiljemaks jäänud.  Peaks ta wanake waewaks wötma ja säält poolt täädust andma, kuida wilja seisus ja rohu kasu sääl pool on, kas arwab heina saagi see aasta suurema olewad, kui minewa aasta oli, sest on rohu kasu waene, siis on arwata, et heinad kõrge hinna stsse saawad jääma, kes jõuab siis enam lehma mulikast üle talwe pidada; minewa talised haawad walutawad ales; piima tilk on kül majas hea aga kui heinad kallid, siis lähäb piim ka käest kalliks. Kuut rannast lahti. Mööda läinud  Nowembri kuul, oli meil üks wäga wali torm, kellest meie ka omal aeal kõnelesime, mis jöe ja mere jeä ära lõhkus ja randa ajas ja sääl pidid siis ka laewad ja kuudid tema sõna kuulma ja senna minema, kuhu ta neid ajas. Üks Hainaste mehe kuut oli nii õnnetu  jöe kaldas üsna kuiwa pääle aetud saada ja pidi ka inimeste arwates senna jääma, sest kes oleks teda säält jõudnud wette wedada; 195