temale abiks. See ööse on Suleiman Tahtalis  paigal seisnud ja teine öö Kaladshalaris, kust ta aga juba enne koitu oli minema pannud;  suur osa jalawäge on ees marsinud, nende järele 40 suurtükki ja siis 5 tabori kaardi wäge. 7. Jaanuaril, wara homiku koidu aeal, on kindral Skobelew !. oma meestega  Kaladshalari jõudnud. Doni kasakate, Grekowi rügemendi mehed, kes teiste ees marsinud,  on kõige esmalt türgi suuretükki mehi näinud, ning kohe ennast laiale löönud ja peale hakkamiseks etteläinud. Wiis tabori oliwad sest kasakate peale tulemisest nii ärakohkunud, et katsunud aga jooksma panna ja jätnud oma 40 suurtükki senna paika, mis kasakad pärast ärakoristanud. Selkombel on siis kõik Suleiman  pasha wägi ilma suurctükkideta jäänud  ; meite kätte on 97 jäänud; kuida wangi wöetud Türklased könelewad, peab Suleiman pashal üks wäike osa pisukesi suuritükka weel järel olema. See osa wäge, kellega Suleiman  ühes põgenenud, peab kas kindral Skobelew  Ilga kokku sattuma, ehk on ta otse lõuna poole põgenenud, sääl mägede wahel warju paika otsima. Peale selle osa mehi, mis kindral  Skobelewi N walitsuse al Kaskioi läksiwad,  on ka üks kaardi hobuse wägi läinud, kellele käsk oli antud waenlase wastu minna ja teda wiwitada, et kui Skobelew tuleb, nad teda wangi wöiwad wötta. Asiamaa söaplatsist ei ole mitte rohkem, kui ühed sönumed tulnud ja need könelewad lühidelt:  ..Erzerumis on nenda ööldud, kõik kadunud,  Wenelased wöiwad seda igal aeal wötta. Jsmail Hakki pasha laseb omas kahtlases olemises  alati jumalateenistust pidada ja allaht see on nende jumalat paluda, et ta imeliku! wiisil wöttaks Erzerumi waenlase käest peästa. Omalt maalt. Peruust. Mis ei lähä, see ei läha. Möödaläinud päiwil saime meie üht kirja, ühe hiljuti peetud pulma pidu üle, kuida neid peetud ja mis sääl sündinud, selle soowimisega,  et seda Postimehe sisse peaksime üleswötma;  aga kahju, et auus kirjutaja ei ole julgenud, oma täit nime, kirja alla panna ja meie saadus keelab köwaste, seesugusid kirjast wastuwötmaft, kus mitte kirjutaja nimi selgeste alla pole pantud. Oleme ju sest sagedaste kirjutanud ja selge sõnaga öölnud, et need asjata tööd teemad, kes oma nime mitte taieste alla ei kirjuta, ja see toit, mis nad lauale pakkuwad, mitte küpse ega suu järele pole. Otse nenda arwame ka seda kirja, sest et sääl muud al ei seisa kui J.... H.... liig mesiseks  ja happuks, ja ärgu pangu ta mitte pahaks kui see tulemata jääb. Sest ükski kiri, kellel täis nimi al 'pole, ei sa äratrükkitud; tahab siiS auus kirja saatja J. H., et tema pulma-jaht peab Postimehe sisse tulema, siis olgu ta enne nii hea ja tulgu siia ning kirjutagu  oma täie nime selle kirja alla. Ükski ei pea omast nimest häbenema, sest igamees kannab oma nime auuga ja kes sest häbeneb, see malet kirjutab, ja male tarbeks ei sa mitte ajalehtesi wälja antud, maid mis senna ülespannakse,  peab tõsi ja küpse olema.  Löppetuseks  ütleme meel: tahab keegi midagit Postimehe sisse kirjutada, siis kirjutagu ta mis tõsi ja pangu oma nime selgeste ning täielikult alla, siis wöib see pruugitud saada. Elajate näitusest. Alamal nimetatud  herrad: pürjermeister Conze, H. D. Schmidt ja C. R. Jakobson, kuulutawad Tartu uue saksa seitungi läbi, mis siin alamal  seisab: Aastal 1878, Juuli kuu 15., 16. ja 17. saab Pernus üht elajate näitust peetud, mis ühe lina proowidega ja tööriistadega, mis linade  harimise juures pruugitud saawad, peab ühendatud saama. Et nüüd linade näitus täielik oleks, siis palutakse kõiki põllumehi ja kes muidu linade kaswatamise ja nende harimise  edanemist soowiwad, mitte ükspäinis praegu käes pruugitawaid masinaid ja selle töö juures tarwitawaid riistu näitusele saata, waid ka neid, mis enne pruugitud ja nüüd seismas on ning uuema ja paremate läbi körwa  lükkatud. Soowitaw oleks, peale lina proowide ühe selletuse kirjaga, kuida nendega tööd tehtud ja nimelt wöimalikult, wäga mitmest  maakohast: moodellid kuida linu leotakse, masinad ja tööriistad, mis linade wäljakülwa- 31