Wennelaste assutuste peale läinud. Noh muidogi  mõista, ei wöinud nad sepärrast ka mitte karristamata jada; aastal 5870, Augusti kuul, on Kitab ärrawoetud ja need maad temma  endise ommaniko, Buhara Emiri kätte taggasi  antud. Häddast ollid Wennelased selle tööga malmis  sanud, kui neid jälle ue söddade ja wöidude  peale nago wäggise sunnitud. Kuida jubba teame, olli rahwa ello hommiko Turkestani  maal kirju ja seggane, ning Zakob Bek, ennast nende ütlemaks wallitsejaks teinud, kes Dunganenid olli taggasi lönud. Selle maa rahwas olli, kes teab, kui-mitmest rahwast kokko lidetud ja selle pärrast ka neil mitmesuggused  tahtmised ja sowimised, ja kui ühhe rahwa seas mitte üks meel ei wallitse, siis on warsi pahhandus lahti ja mässamise tulli pöllemas; ühhe sesugguse rahwa wallitseja peab siis üks raudse peaga mees ollema, kes neid jõuab taltsutada ja ühhe ahhela otsas weddada;  agga sedda ei olnud nende selle aegne wallitseja mitte, waid üks nõdra waimuga pehme mehhike, kelle sönna kaugele ei mödunud. Ommalt maalt. Pernuik. Walli mahhakaewmise töö lähhäb, kui mitte auro massinaga, siis ommetige  härgega eddasi ja need, kes mõnda aastad  ennam Pernus põlle käinud, tewad sured silmad, kui nüüd sia tullewad, et linna wal jälle kaunis hea tük maad kokko sullanud, ja selle assemele sured linna aidad ülleskaswanud, ja mis weel walmis põlle, nende kallal tehhakse  holega tööd. Praego on kätte woetud üht suurt pastijoni läbbi kaewada, et sealt kiwwa wälja wötta, mis ommetige selge rahha ja kahjo õlleks, kui need senna sisse jäwad. Kuida kuulda, tahhetakse sedda pastijoni nago mällestuseks seisma jätta, et Perno lin üks kindel lin olnud, kelle ümber mallid ja mürid seisnud ja suredtükkid nende peal ümberringi walwanud, et waenlane kallale ei saaks tullema.  Aastal 1836, sedda aega on siis jubba 37 aastat taggasi, sai temma kindluste  kirjast mahha kustutud, sured-tükkid mallide  pealt ärra ja laewadega Riga widud. Aasta kolme- neljateistkümne eest taggasi hakkati  walli otsast mahhaweddama ja nenda minnakse  selle tööga eddasi, rohkem pool saab jubba mahha weetud ja müratumad aidad ja maead assemele kaswanud; nenda saab siis linna pessa allewitega ühte lastud ja teine teisega kokko seotud. Meie uus gümnastumi kolimaea ehhitus lähhäb  ka ikka pikka möda eddasi ja arwatakse ühhe naddala nelja woi wie parrast kattuse al ollewad. Maea on kehha polest kaunis rammus  ja tarwitab sepärrast kaunis rohkeste kassa senna kallale, kui ta peab eddenema; weike hulgake ei jõua seal suurt tehha; tarwitab  ka hea hulk materjali, enne kui se märato maea walmis saab, sepärrast käib ka selle pea ümber, kes tööd omma holeks wötnud. Mürisseppa  meister, kelle kätte müri töö tehha antud, saab kül liggi kolm rubla ruut sülla müri teggemise eest, agga kardab ommetige, et seal jures pankrotti jäeb, sest töörahwas on nüüd wägga kallis; ei tahha ennam rubla höbbedega, mehhe pealt, päewa palgaks läbbi sada! Kui paljo linno se aasta wälja läinud, sedda woime siin allamal nähha. Se aasta on, künni 15. Augusti kuu päewani  Perno kalo koeast linno, mis wäljamaale sadetud, labbi läinud 1,032,881 puda 15 naela; ja neid on saatnud: H. D. Schmidt 318,812 puda 35 naela, A. Boström 300,663 puda 5 naela, Jakob Jake 248,908 puda 30 naela, R. Barlehn 96,021 puda 5 naela L. W. Sternberg 39,105 puda 35 naela, E. G. Barlehn 28,436 puda 25 naela ja H. G. Oehlbaum 933 puda. Se teeb siis üllemal nimmetud summa wälja; kes sedda ei tahha uskuda se wötko waewaks ja mingo kalo koea kuntori ning kulago sealt järrele. Linna kallal  on kül enne, kui kaubale sünnib wia, paljo tööd, agga ta on ikka üks pöllo saak, mis pöllomeest kosutab ja temma wöllad, wöllaramatust  mahha kustutab; murretseb ka perremehhele  parremad ellajad ja pöllo ning soido riistad; ka sapad jalga ja kaapkübbara pähhä; sedda uskuge! Liwimaalt. Pahha nalli. Nattukene nalja tehha ei põlle meie arwates mitte wägga 279