oddawalt wöib sada, on kannini suur pudus olnud, ehk kül tarwis on, et kui koolmeistre selletus mitte lapse metest ei pea ärrakadduma, ka lapse käes ramat ollema, kust temma kõik nimmed jälle leiab ja neid omma mele wöib tulletada ning kinnitada. Kes teisi tahhab öppetada, se peab muidugi ennam mõistma, kui agga sedda, mis ta teisele öppetab; sepärrast  peab ka koolmeistril surem Geograhwi tundmine ollema, kui sest ramatukesest sada on ja wöib ta sedda ka muialt ni kui koliramatust ehk C. R. Jakobsoni kirjutud Geograhwia öppetusest:c. ommale nõuda, et koolmeister lapsele kõik oskaks tullusamaks ja mönnusamaks tehha, mis selle ramatukese sees üsna lühhidelt on üllespandud, nenda, et ka laps, nende nimmede jures, mis ta öppib,  ennam omma mele wöib tulletada, kui agga need wöerad sönnad üksinda. Kui meie külla kolilapsed agga sedda öppetust, mis siin on üllespandud, heaste kätte sawad, siis wöib selle hakkatusega jubba rahhul olla, künni tullew  aeg ued ramatud täielisema öppetusega saab kätte toma, nüüd agga tännagem ausat rcrmato kirjutajat, et temma hakkatuseks meie lastele ka sedda pissukest ramatukest on kätte andnud. Et ilma ma-kaardita Geograhwi öppetust ei sünni öppetada, teab jo igga mõtlik  koolmeister issi. Se ramatukene walmis pogitud maksab wiis koppikad ja on sada Tartus  H. Laakmanni ja Willandis Karowi ramato  podis ning Pernus ma koggoduse öppetaja  Bergwitsa jures. Ka on selle ramatukesele  mönned trükki wead sisse libbisenud, mis parrandada tahtwad, neid pannen ma seie issiärranis  ülles! 5 lehh. k. 8 ridda alt Toni kunningriik loe Dani kunningr. 11 „ 6 „ „ werresöitmise „ merresöitmise. 13 „ 16 „ üll. Jena „ Lena. 15 „ 15 „ alt 22 lai „12 lai. Kui se ramatukene teist korda saab trükkitud,  süs trükkia kül kõik linnade, jöggede :c. nimmed jämmedama tähtedega trükkida,  et selgemine mu öppetusest wälja paistwad.  Andko siis lummal ramatukesele rohkeste  söbro, kes tedda kolilaste katte wöttaksid murretseda, et Geograhwi öppetus kõiges külla kolides wöiks peale hakkata ja eddasi minna. W. Ch. 393 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno kohhus annab seläbbi teada, et Perno rae kohhus 3. selle ku päewal, M 2311 al, selle kohtule käsko andnud, endise raeherra E. F. Strömi parralt maea asjo, nenda kui: möblid, peeglid, üks söido saan, hobbuste riistad ja muud maea asjad auksjoni kaupa rohkema kinna pakkujale kohhe maksetawa rahha eest peawad ärramüdud  sama ja saab se auksjon laupäewal 11. Detsembril s. a. enne lõunat kello 10. saksa kirriko jures, nurga peal, udes turni maeas ollema. Pernus, wogtei - kohtus, 18. Nowembril 1871. Obeorwogt Groot. M 894. Sikkertär v. d. Borg. 2 Neljapäewal, 9. Detsembril, lõuna kello 12, peawad  Perno kassakollegiumi toas, üks jaggo rukkid  ja kartuhwlid, ka nattuke kaero, ernid, übbe, läätsa ja linno awwalikult auksjoni wisil rohkema  hinna pakkujale, kohhe maksetawa rahha eest müdud sama. 1 Perno kortre kollegiumi poleft sawad kõik need, kes peaksid tahtma ettetullewa kolme aasta peale, 1. Märtsist 1872 armutud, põlletamise puid siin seisawa söawäggedele anda, neljapäewal 9. Detsembril s. a. pärrast lõunat kello wie aeal, selle kollegiumi ette kutsutud, omma nõudmist teatama.  Pernus, 20. Nowembril 1871. M 128. ' 2 Jgga ühhele, kellel sedda tarwis, antakse teada, et Reio walla mehhe. Jaan Wolmeri warrandus, nenda kui: 1 hobbune, 1 härg, 6 lammast ja muud kraami, wöllade pärrast 9. Detsembril s. a.. Lemma assutamise kohtas, Taali mõisa maa peal, auksjoni wisil saab ärramütud, ja kutsutakse  sepürrast siis kõiki, kellel temmaga teggemist  on, sedda kõige hiljemast 18. Detsembri ku päewal s. a. siin ülles andma. Taali mõisas, 15. Nowembril 1871. Koggokonna kohto nimmel: (M 104.) Pea kohtomees Jaak Reinhold. 1 Et Audro köftre-maea ehhitus wähhema hinna tahtjale peab wäljapakkutud sama, siis kutsutakse kõiki, kes sedda ehhitust omma peale tahtwad wötta, wäljapakkumise päewal, se on 6. Detsembril s. a. ettne lõunat kello 11 Audro kirriko mõisa, omma küssimist ja wähhemküssimist teatama ja siis otama  mis selle peale kirriko konwenti polest saab mõistetud. Audro mõisas, 12. Nowembril 1871. Walter v. Grünwäldt, kirriko wöörmündre herra. 1 Tammiste mõisa wallitsus annab seläbbi  teada, et tullewa Jürripäewast 1872 kaks kõrtsi rendi peale sada on, ja nimmelt: Mõisa- ja Kisa-körts, kus täis kümme talred wägga head pöllo- ja heina-maad körwas on. Kes rentida  tahtwad, tulgo õige pea üllemal nimmetud mõisa wallitsusega kaupa teggema. Tammiste mõisas, 2. Nowembril 1871. 1