wöido kroniga ehhitanud. Pühha Toma kirrikus piddanud Badeni dewisioni öppetaja Frommel nende pühha kirja sönnade ülle, mis on üllespandud Luka ewang. 7. peat. li. 17. s. üht selle päwa kohta wägga ommast ja kohhalist jutlust. Peale piddo jummala? tenistuse koggonud kõik seal ollewad ohwitserid,  kõhtude liikmed ja rahwa wannemad rrakteri  „Parisi lin" sure sali kokko, kus kindralkubberner  krahw v. Bismark-Bohlen, kui ühte teist ollid terretanud ja teine teisega tutwastand,  wägga pöllastadeS könnelenud, et se sõdda ni hirmus paljo mehhi maksab ja maad ning rahwast rikkuh, ja et selle otsa weel nähha ei olle. Nad on agga tännulikud omma Jummala wasto, et ta wöito nende pole andnud ja kui ka kül paljo mehhi langenud  , siiski ommetige ei olle Saksamaa mitte söameestest ja hobbustest ärratallatud ja innimese werrega kastetud. (Peaks manna taewa tädike issi selle hirmsa tüllile otsa peale teggema, ja rahho jälle Eüropale saatma.) Lähme nüüd kord ka Willemshöhest labbi ja matame kuida sealatsed asjad lähhäwad ja Ms manna Napoleon teeb. Ndist ei olle seal sündinud, maid kõik seisab manna wisi, ehk kül rahwast, tillemaid ja allamaid eddafi ja taggasi sealt läbbi Napoleon ellad  seal keiserlikul kombel; temmal on allati omma 12 herrat ja 45 tenert tedda tenimas. Sel kombel mangi pölwe piddada, ei woi raske olla. Wimaste pämade sees olla ta ennast nattuke külmetand, mis läbbi ta köhha kangeks läinud; muido terme ja priske. Et Sakslastel föameeste pudust ei olle, se on sest nähha, et Preisi kunningas sedda köwmaste  ärrakeelnnd, mitte üht meest söa platsi jarrele sata, kes mitte kõige wähhemaff kolm kuud aega järge otawa wäggede jures kolis, sõakunsti õppimas ei olle olnud. Prantsuse ohwitserid, kes Breslaus, kui söa mängid korteris  , pannewad sedda wägga immeks ja könnetsmad  sest täie suga, et meie lin meel täis nori söamehhi on, kedda lahhingi platsi peale ei tarmitada, ehk nad kül kõik söa-kunsti täieste mõistma d, egga koggoniste ei milgi kombel õppinud söameeste tagga ei olle. Nad ei woi sest koggoniste arro sada, et sesuggused malmis  söamehhed m kaugel söa platsist omma aega' widawad; woib. wöerästel, Ses Saksama wäggesid Ssdsni ja Mets linnade jures on näinud, wägga immeks pannemise wäärt Ma. ,-Prantsuse riik ei tea, missugguse wäega temmal  wöitlemist on ja missuggune wäggi temma  wasto seisab." Nenda rägiwad Sakslastest ärrawöidetud wastased, kui üllemad sedda teaksid,  siis teeksid ni kohhe jrahho, egga widaks  sellega ennam tundi aega pikkemaks.- BeMmist» Walmistamisega Parijr linna ümber, olla Sakslased nüüd walmis; kantsids tö löppetud ja sured--tükkid kõik wiro peal ning otawad käsko, mil omma wihha linna peale woiwad wälja süllitada. Ehk kül nende weddamine ja paigale pannemine mönda waewa ja tülli teinud, on nad ommetige täiste seal ja kui mehhed iggaüks ommas paikas; ei tahha Prantslased ello hoida ja alla wanduda, siis ei sa nad ka kaua ennam wakka seisma» waid pea paukuma, et mallm murrab, ja wannad ellopöllised Parist murid nende ees wärrisema. 21. Oktobril. Rahhoteggemise parrast on praegv Preisi kunninga ja marshal BaHstins  wahhel süggawad läbbi räkimistd ja sepärrüst peawad ni kauast Mets ja Parjsi lmnade  peale laskmised seisma jäma. Annab Mets lm ennast ärra, jäwad Parist kondid terweks. PVKNtfstssMSMtt. Üks Prantsuse seitung  könnelsb 50. Oktobnl ..Parisist kaunid tõelikud rahhö sõnnumed." Kunningas Willem Ma pakkunud 20-pawalist söariistade rahho, selle lubbamisega, et Paris ennesele uut mons woib murretseda, mis wasto Prantsuse riik omma wallitsejad liikmed peab kokko kutsuma, ja nõu piddama, kellega rahho asja woib läbbiräkida.  Kas tossi woi walle, agga sest on kül, ..Päris on lin, mis wäggiwalvsel kombel ärrawöetud ei woi sada, lissab sssamma seitung  senna jure; nenda mõtleb praego Parist rahwas, ja et neid näljaga tahhetakse sundida linna ärraandma, sest ei pea middagi wäljatullema,  lodawad ennast aea-wiljaga üllespiddada  - kui teine toit käest otsa sanud. Ss on üks otse sesamma suggune tühja kotti püsti aeamine, nago sealt jubba ennegi mitto 342