mast jaggo, kus kõik suggo Masfinaid ja põllotöo riisto kokko olli todud. Massinake koggs olli üsna pärris nimmega nimmetada, pöllomeeste laat, sea! Olli kõik leida, mis agga ial üks pöllomees omma tõde jures kida ja mis ta seal tarwitab. Wägga mitmesuggused  lokomobilid ja auro rehhepeksmise massinad, üks surem kui teine ja üks parrem kui teine. Nüüd uemal aeal tehtud auro rehhepeksmise  massinate jures olleme mõnda kassuliko  muutmist leidnud, nenda, et nüüdsed rehhepeksmise massinad nenda tehtud on, et mässin issi kõik malmis teeb, peksab, tulab, puhhastab, lahhutab ja kotti malmis panneb, se on: ta" lahhutab head ja santi wilja ühhest ärra. Üks sesuggune mässin on ühhe pollomehhel  wägga sureks kassuks, ta ei prügi ial, kui rehhi peksetud, tule järrele odata ja omma wilja rehhal nurkas nisutada, ja ühhe massinaga  peksmine lähhäb paljo ruttem; üks kahjo on agga seal jures: mässin maksab hulk rahha ja sedda ei tahha meie ma pöllomees ommast taskust meel leida; sepärrast peab siis weel wardaga uhtuma, et nahk suitseb selgas ja mitto kord näddalate kaupa tuult otama. . Linna  harrimise massina id on jubba kaunis saggedaste  leida, need on nago wähhemad ja mitte ni kunstlikud, kui teised. Seal olli ka paljo muid wägga tarwilesi asjo, mis wäärt on ockMa silmaga nähha, sepärrast anname omma armsa eestirahwale nöu, eddespiddi, kui jälle üht sesuggust näitust assutakse, issi senna watama minna, agga koggoniste mitte selle peale lota, et Postimees senna peab minnema  ja siis pärrast neile sest, mis olli näinud,  jutlustama. Se on ikka üks polik assi, mis teine juttustab. Nüüd head termist! Ommalt maalt. Rlast. Keisre Hcrra reisist könneleb ..Wallitsuse teadaandja", et temma 14. Julil Warshawist telegrammi sanud, misga teadaantakse,  et meie suur ja armoline Keisre Herra nimmetud päewal parrast lõunat kello 5,40 minuti Berlinist tulles Aleksandrowist läbbi, kalli terwisega senna jõudnud. Kindral kubberneri herra würst Bagratsion on 58. Julil Dünaburgi Meie sure ja armolise Keisre Hsrrale wasto sõitnud, et tedda sealt läbbi sõites terretada. - Keisre Herra on 59. Jutil  hommiko Warshawist wälja sõitnud ja õhtuks  Kalkuhneni jõudnud, kus ta omma sure abbikasa Keisre Prouaga, kokko sanud ja lühhikese  puhkamise peale Peterburgi eddast reisinud.  Wee upputusest. Juli ku 52 päewa  õhtul on üks wägga raske wihma saddo ütle Ria linna läinud, seal ei olle ennam muudkui  lausa wessi mahha jooksnud, otse kui 01, leks pangedega pilwedest wet mahha kallatud, mis roht-aedadele, wiljawäljadele, ulitsatele ja keldre ellokortritele ütleckata suurt kahjo teinud. Kssiärranis ' linna sees on se sedda kibbedam olnud,, et wessi ni järsko tõusnud, sest et wee mahha wötmise torrud ja kanalid, mitte oige puhtad ei olle olnud ja kõik suggune  ulitse prüggi neid kinni matnud. Monnes  kohtas olnud mehhe kõrgune wessi ulitsate  peal ja keldrite sees, mis ennam ei olle mahha jooksta sanud, waid politseimeistre kässo peale pritso kommando läbbi ärrapumbatud,  mis läbbi siis kahjo, mis maead ja asjad sanud, weel paljo surem õlleks olnud  , kui wessi kauem seisma õlleks jänud. On siis wägga häddast tarwis, et wee mahhawötmise  kanalid ja torrud allati puhtad, et kui wahhest raske saddu tulleb, wessi lahkeste ja ilma keelmata woib mahhajooksta. Tallinnast. Suur küllaline. Tallinna  seitung jutlustab sest romust, mis neil rede 9. Julil olnud, nenda: „Möda!ä'inud rede olli se päew, mil Tallinna linnal se ütlemata suur ön ossaks sai, Keiserlike kõrgust, Suurwürstinat  Aujärje pärriat Prouat, omma müride  wahhel terretada; ilmuke olli wägga kenna,  mis sedda päewa ühheks rahwa piddo ja au-' päewaks, kül linna ja maarahwale teggi, kelle mällestus kaua meie süddametes saab hellisema. Se olli liggi kello 10, kui aurolaew  „Olaw" kes Keiserliku kõrgust Hapsalust sia kandis, tormates meie pole tulli, ja kedda meie reidi peal seisawad söa laewad plaggudega  ehhitud suretükkide paugutamistega terretasid;  laew jäi wälja pole saddamat ankro 253