kuida temast kirjutakse, peab see üks loom olema,  keda asja tundjad Sakslased..Vielfrasi" mmetawad, / Essti keeles ei tea meie temale muud nime anda, km et ta uks täitmata murdaja metselajas on. Tema päris elu ase on põhja poolises maades ja seepärast on temal  ka üks seesugune kasukas selgas, mis külma wasto paneb; kuida tema aga sia meie maale saanud, on enam imeks, kui tahelpanna. Liwimaa ülem metsa herra ütleb alamal seisawaid  sõnumid metsa herra M. Kade käest saanud olewad: Oktobri kuu 9. paamal sain, Gerkau metsawahe  käest sõnumid, et üks suur luks olla sisse piiratud. Kello kahe aeal olin ma saal ja jahipidamine hakkas kohe peale, sääl leidsin  mina, et see mitte luks ei olnud, waid üks must pikka karmaga isane metsa loom, mis ma ei tundnud, sest et ma üht seesugust looma  enne meel ei ole näinud. Wäga imeks panna on, et see loom kolme jalaga; esimene wasaks jalg on ära ja peab wist juba kaua puuduma, sest et ase üsna kinni kasunud. Kuida see põhja maa loom sia meie maale ja kolme jalaga edasi saanud ning ennast toita jõudnud, on arusaamata. Kas ei peaks see mitte seesamma karu olema, mis mööda läinud  suwel Ellerni metsas nähtud? Tema pea on, ehk kül nattuke wähem, ometige just kui karru pea. Kes seda looma näha tahab, mingo Mitawi, sääl museumis on ta näha. Peeterburgist. Samara rahwa olikust  kirjutakse: Need mitme aastased wilja ikkalduse aastad, mis Samara kubermangus olnud, on iseäranis talurahwast wäga suure häda ja waesuse sisse saatnud, aga tänu suure Jumalale, et tema aastal 1873, nende pöldusi  rohkeste õnnistanud, mis läbi nende elu lugu palju paremaks läinud. „Wal. tääd." kõneleb, et sääl kubermangus kahes maakonnas  nälja aastade aeal tühjaks tehtud magasinid  , jälle täis olla. Bulguma maakonna magasinide wilja suurus olnud 1874 aastal 167 tsetwerti tali- ja 97 tsetwerti sui-wilja; aga see aasta 1. Mail olnud magasinide wilja suurus 9958 tsetwerti tali- ja 1176 tsetwerti sui-wilja. Peale selle on ülespidamise kassasse  74,561 rubla wölga sisse tulnud. Ni- kolajewski maakonna ameti tääduskirja järele, Mis ta maakonna kogu katte saatnud, on sääl see aasta esimese poole sees 110,711 tsetwerti wilja, kõik wilja sugud kokku, pantud. Tulekahjudest, mis Septembri kuut üle kõige Wenemaa olnud, kirjutakse, et nende aru olnud 2909, ja kahju suurus, mis tuli teinud 7,337,046 rubla suur. Kõige rohkem  tulekahjusid on neis kubermangudes olnud  : Tshernikowis 162, Tambowis 157, Saratowis 152, Kalugas 118. Kõige suuremat  kahju on saanud Tshernikowis 859,512 rubla, Tambowis 578,992 rubla, Tweris 515,708 rubla ja Moskwas 497,405 rubla eest. 1607 tulekahju juures on see täädmataks  jäänud, kust tuli lahti pääsenud, 630 korda on tuli hooletuse läbi lahti pääsenud,  465 tulekahju on süütamise läbi tulnud  ja 207 kahju pilkse läbi. Bodolinis on pilkne 17, Kiewis ja Poltawas, kummagis kubermangus 12 korda põlema süüdanud. Eeslimaal on 12 tulekahju olnud, kellest 2 hooletuse läbi sündinud ja 10 tulekahju juures  ei ole aru saadud, kust tuli wälja läinud;  kõik kahju olla ühtekokku 18,950 rubla suur. Moskwnst. Warane tali. Kuida säält 9. Oktobril kirjutakse, on see aastane tali ime wara nende kaela tulnud, mis amust aeast enam nenda ei ole olnud, ega hulgal aeal nähtud  nii wara tulewad. ?. Oktobril olnud enamiste kõik rattustega sõidu riistad talikorterisse  pantud ja saanid nende asemel wäljas.  8. Oktobril olnud woormantsikud kõik saanidega lätsis, siis ei ole üht rattas sõiduriista  kusagil enam nähtud. Wööralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Mai landi pidudest kirjutab üks auus mees rahwa seitungi  läbi: Sest õnnetumast, koguniste tühja läinud jahist, mis Montsas peeti, tagasi tulles,  sõid kõigekõrgemad, omas wamili ringis. Kõik kuningliko wamili liikmed olid juba sööma  toas koos, kui wana keiser, üht kirja 357