siwad astuma, ka „Eesti Postimees" ennast saaks muutma ja niisamasugusel kombel jälle tööd hakkama tegema, nagu seda temast mõne aasta eest tagasi nägime,  ning meie elaw soow oli, wennalikult temaga käsi käes käia. Aga meie näeme, et asjad ennema pahemaks kui paremaks lähemad, mis nimelt ka tema kirjawastusest I)i. Kreutzwaldile wälja paistab, ja sellepärast ei ole meil mitte enam wõimalik olnud, mait seista, kus meie merd teutaw laimamine ja häbi, mis rahwa peale puistetakse, keema paneb. Kui „Eesti Postimees" ise meie wallamalitsuse asju ei tunne, siis ta ei peaks neist ka mitte kirjutama ja nimelt mitte laimamiste kirjadega oma pauna täitma. Mis ta nimetatud kirjas meie wallamanematest ja wallawalitsustest räägib, on aga selge laimamine. Ka teab iga tundja poliitika mees wäga heaste, mikspärast seesugust kirju trükitakse ja awaldatakse. Puudusi peame küll igal pool üleskatma ja awalikuks tegema, aga seda peame kui oma rahwa mehed tegema, kes selgeste teadwad, mis nad tahawad ja kuidas asjad seisawad. Wõib olla, et „Eesti Postimees" ka teab, mis ta tahab ja et tema kirjad selle teadmise jõuul nii on, kuidas nad peawad olema. Aga siis ta ei peaks ennast mitte „Eesti Postimeheks" nimetama, waid paljalt „Eestikeeles kirjutatud Postimeheks" et rahwas mitte raua asemel tina, ehk wase asemel sawi ei ostaks, waid seda wõiks walitseda, mis temale just tarwis läheb. Tina ja sawi on ka head asjad, aga kui neid töise nime all müüa pakutakse siis on seesugune tegu, kõige wähemalt üteldud, natukene liig suur kawalus. Hilja aja eest tagasi rääkisime õnnetusest, kus 2 suurekooli õppijat Tartus Emajões ära uppusiwad. Mai kuu lõpetusel uppus meel Blml. meä. (5. Mieniewski  weikse lootsiku pealt Emajõkke kukkudes ära, ja nüüd on 1. Juunil jälle üks endine Bw<!. tlmol. Fr. Gehling Emajões seesamasugusel kombel õnnetu surma leidnud. Gehling oli pealegi töise eest surma leidnud, sest ta oli lootsiku pealt kõige riietega ühe koolipoisile appi karanud, oli temale mõrra kätte wiinud,  kellega pois ennast wee peal hoidis, aga ehk küll hea ojuja, oli ta seal juures nii ära wäsinud, et enne alla wajus, kui temale enesele ka abi ligi jõudis. Sellsamal päewal tõmmati õnnetu nooremehe surnukeha  wee seest wälja. Tallinnast. Tallinnas wälja tulem Ris t i - r ahwä pühapaewa leht" annab HMW lugejatele  teädä, et Pärnus lauluselts elusse tõWnK?" Siis ta aga lisab sinna juure: „Kas see nõu küll meie rahwale tõsiseks kasuks peaks tulema, see on meile wäga teadmata .... Kes tahtwad rõõmsad  olla, eks need peaks ennemine kodu oma perega ja sõpradega tõsist rõõmu otsima; mis see tähendab, et sa sellepärast suure seltsi hulka lähed lusti asju ajama ja waatama? Jumala kartus on kõige tarkuse hakatus; ja waikne tõsine armastus annab õiget rõõmu." „Ristirahwa pühapäewa lehel" on sell kombel kaks seltsi rõõmu, need on: suure seltsi hulgas rõõm ja waikne tõsine armastuse rõõm. Wiimane on tema meelest see päris õige rõõm. Missugune see waikne tõsine rõõm aga on, seda ta meile ei seleta; wist see, kui kaks ehk kolm külamutrikest päew otsa ahju ääres pingi peal istuwad, ja Aasrikamaa waese missioni lastele willaseid sukke kuduwad, ning neljas weerib'neile südame kosutuseks „Ristirahwa pühapäewa leht" ette. Jah, armas „Ristirahwa lehe" kirjutaja, see on küll üks waikne rõõm, ning soowime Teile kõigest südamest, et õige sagedaste seesuguses seltsis oma tass kohwi wõiksite juua! Rakwerest kirjutatakse meile: „ S e uue presitendi walltsenud ja on seks nimelt endine kassameister, kaupmees  M. Koordt, saanud. 30. Mail on nimetatud seltsi koolis 15 poeglast sõawäe teenistuse lühenduse eksami teinud, kellest 14 noortmeest oma eksami täitsa wälja tegiwad, 1 aga weel mitte läbi ei saanud. 2 koolilist on Märtsi kuus ka Tartu uue koolmeistrite  seminari Kroonu kulu peale wasta wõetud, 2 tulemaks  aastaks eksami ära teinud, aga nooruse pärast weel aastaks ootama jäänud." Meie soowime omalt poolt, et „Kalewipoja Selts" ikka oma tööd nii ära jõuaks seada, et temast meie maa siginemiseks igapidi kasu tõuseks! Soomemaalt. Wiimane Soome maapäew oli ühe kunstide ja muusika suurekooli asutamise pärast palwekirja sisse annud, ja on see palwe nüüd Kõige Kõrgemalt täidetud. Soomemaa senatile on käsk kütte Älnud, üht komiteed walitseda, kes seda asja läbi kaalub ja uue suurekooli põhjused ja programmid  malmis teeb. Selle komitee eestistujaks on Helsingi uniwersiteedi professor Esthlander walitsetud. Soomema tütarlaste koolmeistrite seminari õpetaja, preili Eh. Lydecken, on sealse kooli walitsuse  poolt 1000 marka reisiraha abiks saanud, et ta Pariisi maailma-näitnsele wõiks nunna. Peeterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürstina  Maria Aleksandrowna, Edinburgi Hertsogina,  on 31. Mail wõeralt maalt Zarskoje-Seloosse jõudnud, kus tema kõige kõrgem ema, meie armuline Keiserina haigewoodis maas on, aga nüüd, Jumalale tänu, jälle paremaks on saanud. Keiserlik Kõrgus kindral-sõamarshall Suurwürst  Nikolai Nikolajewitsh on 30. Mail õhtu raudtee peal Worooneshi kubermangu reisinud. Kõhtude ministri grahw Pahleni asemele, kes ennast ametist lahti on wõtnud, on riigisekretär, tõsine salanõuunik, Nabokow, kõhtude ministriks saanud ja on 31. Mail nimetatud ministeeriumi walitsuse oma kätte wõtnud. Mis mõni laulja palka saab, seda loeme „Golosis", kus Peeterburgi Itaalia-oopera juhataja teada annab, et ta tulemaks talweks kuulsaid lauljaid,  proua Adelina Pätti ja herra Nikolini, paariks kuukski Peeterburgi tahtnud saada, aga ehk küll 19 laulu-õhtu eest 200,000 pranki (50,000 rubla) pakkunud,  ei olla tema pakkumist siiski wasta wõetud. Pärast on Nikolini kirjutanud, et tema ja Pätti Peeterburgi  tahawad tulla laulma, aga üksi siis, kui neile 20 laulu-õhtu eest 400,000 pranki (100,000) maksetakse,  ehk iga laulu-õhtu eest 20,000 pranki (5000 rubla). Peeterburgi oopera juhataja annab seda teada ja loodab, et puuduw raha, mis tema pakutud rahast üle käib, lauljate sõpradest kokku saab pandud. - „Golos" kirjutab Ber l i ini.k ongress.i st: „ Berliini kmsgWstk Wenemaa mitte kui ära wõidetud wägi olema, kellele wõitjad oma tahtmist ette mõiwad kirjutada (nagu 1856 aastal peetud kongressil):  Wenemaa astub Eüroopa riikide ette kui Türklaste ärawõitja, keda ta raske ja pitka wõitlemise  järele oma alla heitnud. Tema astub kongressi saali, ühes käes San Stefanos tehtud lepingukaup, töises käes wõidu-ehtega ehitatud mõek. Eüroopal ei ole mitte õigust, temale, kui wõitjale, seadusi za tingimisi  ette määrata, küll aga on Wenemaal õigus, kahjutasumist  nende lõpmata suurte ohwerte eest pärida, mis tema rahwas annud, ja tingimisi kinnitada, kelle all Türgi edespidine walitsus kestma jääb. Berliini kongress ei wõi mitte kokku astuda, et Wenemaale uusi sidemeid sepitseda ja tema priiust tema tallituses Balkani poolesaare peal takitseda. See kongress ei wõi mitte Wene saadikute ligiolemist ja osawõtmist loota, kui tema peal lugu nii peaks olema, et seal Türgiriigile uusi õigusi ja kindlusi kinnitatakse, mis Wene riigi - wõimuse wasta lähewad. Berliini kongressil  wõib üksi ainult see otstarbe olla, Lõuna-Cürooz  a poliitika olekut kindlaks teha ja Kristlastele poolsaare peal suuremaid wabadusi ja puutumata õigusi  omanduseks kinnitada." Töises kohas ütleb „Golos": „Wenemaa on üksi ja oma enese wastamisega  nõudma hakanud, et Kristlased Türklaste walitsuse  alt lahti saaksiwad peastetud, on seda tööd käsile wõtnud ja kõige tähtsama sammu seeläbi edasi teinud, et ta Türgi sõawäe otsa lõpetas selle sees seisab Wenemaa puudumata heategu Kristlaste ja Balkani  poolsaare, kui Eüroopa ja terwe inimese-sou kohta: kongressi kohus on nüüd, seda Wenemaast alustatud tööd edasi teha. Mida kaugemale ja laiemale kongress  selle oma kohuse määramises läheb, seda sigitawam  saab ka tema toimetus olema, seda suurem tema heategu. Selle põhjusmõtte wasta, kelle peal seistes Wenemaa oma teud tegi, ei wõi kongress ennast mitte tunnistada olewat: tema on sunnitud, Wenemaa poolt käima hakatud teed edasi kõndida. Wenemaa on alustanud  kongress saab lõpetama. Selle sees seisawad  Wenemaa heategu ja kongressi kohused/' Miitauist. Kuuramaa mõisnikud oliwad Miitauis  üheks wennaliku konwerentsiks kokku tulnud, kubermangu walitsuse parandamiste pärast otsust tegema. Peale selle, kui healte paljus selle poolt oli, parandamise  nõuu mitte wasta wõtta, lahkus „wennalik konwerents"  30. Mail jälle koost ära. Parandamise nõuu poolt oliwad 190 healt, tema wasta 256 healt. Seestpidiste asjade toimetaja minister on käsku annud, et uus linna seadus ka järelnimetatud  linnades Kuura maal walitsema hakkaks: Windauis,  Tukumis, Jakobstatis, Haasenpootis, Bauskes, Fridrikstatis, Grobiinis ja Piltenis. Moskwast. Kreeka õigeusuliste arw Wene riigi sees oli aastal 1876 57,701,660 hinge. Aastal 1876 tuliwad tõise-usulisi Kreeka õigeususse: 1192 katoliiklast, 516 Kreeka-uniirtilisi, 8 Armeenialast,  688 Lutheruseusulisi, 2539 Raskolniki, 450 Juuti, 219 Muhamedlast ja 6728 Paganat, ühtekokku,  kes ennast Kreeka õigeusku ümber lasksiwad ristida, 12,340 hinge. Twerri kubermangust. Selle kubermangus on Kimra küla, kus 5000 hiilge elamad, kes enamiste  kõik kingisepa tööd teemad. Wiimase sõa ajal on see küla Wene sõawäele 600,000 paari saapaid teinud ja nüüd on ta jälle 500,000 paari oma peale teha wõtnud. Paar saapaid maksis esiotsa 4 rubla 85 kop., pärast 4 rubla 45 kop. Peale selle tuleb selle külast wäga palju saapaid ja kingi Peeterburgi, Mõskma, Harkowi, Poltaawa ja Kaukasuse laatadele. Külal on oma walla-pcmk, kust aastas 1,500,000 rubla läbi käib, ning ostab see küla aastas 17,500 rubla eest nahka ze. sisse. Peale selle on külas üks waestemaja, kus 30 hinge walla kulu peal toidust saamad. Krasno-Slobodskist (Pellsa kubermangust) tillemad  sõnumed, et seal Maikuu lõpetusel mitmes wallas hirmus wihmasadu ja rahe on olnud, nii et pärast mee-uputuseks saanud. Seitse inimest on seal juures surma leidnud; neist saiwad kolm majades surma, keda mesi ära wiis. Mitmed wiljamaeasid on ära lõhutud ja enam kui 1000 kodulooma on otsa saanud.  Umbes 4000 tessätini wilja on rahe täitsa puruks peksnud. Kaukasusest. Simseroopoli linna ligidalt kirjutatakse  meile ühest Eesti külast, kus 15 perekonda elab, et nende Eestlaste käsi seal müga heaste pidada käima. Wüga rõõmus on ka kuulda, et selle 15 perele 5 „Eesti Postimeest" ja 3 „ Sakalat" käib, ja et himu õpetuse järele seal suur on. Mitukümmend küla ei ole meie omal maal, kus enam perekonda elab, kui Kaukasuse külas, aga kus siiski ühtegi ajaleht aasta otsa näha ei ole! Mis on Kaukasuse Eestlasi nii ärksaks teinud, ja mis hoiab meie kodumaa rahwast mõnes kohas meel nii suures tuimuses kinni? Wastaku iga lugeja ise nende küsimiste peale. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kongressist Berliinis wõtawad  MllW-V S Wrncwst, 17 Inglast, 8 Türk- VAnstrialast, 10 Sakslast, 6 Jtaalialast ja 10 Prantslast. Kõik kõned ja protokolid peetakse ja kirjutatakse Prantsuse keeles. Endine Hanooweri kuningas Georg ou 12. Juunil Pariisis ära surnud. Saksamaa ajalehed kuulutawad üht sõna, mis üks Prantslane Lootringeni maal ühe Saksa sõapealikule, kes tema juures korteris elanud, ütelnud. See sõna on: „Meie ei wõi küll mitte keisrit, kui meie endist waenlast märatsewalt armastada, aga kui ta julgeste elada tahab, siis tulgu ta seie Lootringeni maale. Ka kõige palawama merega Prantslane saaks oma käe üksiainult selle auuwäärilise walitseja kaitsmiseks  ülestõstma." Nobilingi perekonnast kirjutawad Saksamaa  ajalehed: Carl Nobiling on ühe protestanti perekonna  liige, kes nõuuka elukorra sees elab. Nobiling räägib Poola murdes Saksakeeli, ja on ikka suur Poolakate sõber olnud. Tema isa Hans Eduard Nobiling  elas kolmes abielus. Esimesest abielust elab üks tütar, töisest niisama üks tütar, ja kolmandamast abielust mõrtsukas Carl Nobiling oma kolme wennaga, kellest üks põllumees ja kaks ohwitseri on. Kui mana Nobiling surnud oli, läks tema lesk proua Berliini ja heitis uuest major von Gauvain'iga abielusse. Sugulased  tunnistawad Carl Nobilingist, et ta üks waikne, usin,-püüdlik ja kokkuhoidlik inimene olnud; ka olnud temal 9000 markka (umbes 3600 rbl.) kapitali olnud, mis ta oma isa käest pärinud, nii et ta elada wõinud. Carl Nobilingi isa on, mis nii öeldakse, päänorutaja olnud, on palwetundisi juhatanud ja ette lugenud. See märatsen? joon on ka tema pojale päranduseks saanud, sest Halles on teda sagedaste nähtud piiblit lugewat. Kui ta pärast sozial-demokraatlaste õpetustega  tuttawaks sai, siis mõis nende õpetus seda ennemine  tema külge hakata, sest ka sozial-demokraatlased ei käi oma jalgadega maa peal, maid pilwetes. Prantsusemaalt. Pariisi maailma näitusel oli ka paar nädalat otsa suur koduloomade näitus, kes aga jo 17. Juunil otsa lõppis. Weiseid oli seal 1400 tükki Prantsusemaalt ja 450 tükki muialt maadest. Lambaid oli 2000 tükki, sigu 350. Wõera maadest olla nimelt Inglismaalt ja Helmeetsiast ilu-