Kaarel: Sa oled ka rumal, Jaak; waata, need on ka jälle Saksakeelest wõetud sõnad, mis Maakeeles ei ole: „mõlliMs" tähendab teada andma nõndasama kui sõna „mant", mis jälle maakeeles ei ole ja nii palju tähendab ku „koor", millest wõid tehakse. Jaak: No ime küll! Sa ütled ikka, et Eesti keeles neid sõnu ei ole ja nimetad kõik Eestikeele sõnadega. Eks siis neid oleks kohe wõinud Eestikeeles kirjutada? Kaarel: Oi, kui rumal Sa ka oled! Waata, see pole mitte üksi sellepärast, et neid sõnu Eestikeeles ei oleks olema, aga nüüdsel ajal õpetatakse igal pool Saksa keelt ja mida rutem see lähab, seda parem, siis on ka jo wäga kasulik,  kui seitungides, nagu „R. p. p. lehes" Eestirahwast juba mõne Saksakeele sõnaga tuttawaks tehakse. Jaak: See wõib küll olla, aga siis peaksiwad need sõnad ommeti ära saama seletatud, mis naad tähendawad. Kaarel: Jah, see oleks kõik wäga hea olema, aga kus nüüd seal lehes selle tarwis ruumi on? peale selle, mis siis nii sugusel lehel, nagu „R. p. p. leht" niisuguste ilmaliku  asjadega, nagu sõna seletamisega, tegemist on? Minu arwates ei ole seda ka nõnda hädaste tarwiski, sest niisuguste  sõnadega wõib jo iga uulitsa nurga peal tuttawaks saada. Ütlewad jo sagedaste poe noorsandad: „putsi mu saapad puhtaks!" ehk kästakse toa tüdrukut: „Mine too turult manti! Siis wõid jo isegi ära arwata, mis see tähendab. Jaak: Mine sina ikka oma linna eluga; kus nüüd meie sugused maal linna noorsandatega wõi toatüdrukutega kokku puutume? seepärast oleks minu arwates hea olema, kui niisuguste sõnade seletuseks sõnaraamat saaks tehtud. Kaarel: Aga niisugune raamatu trükkimine tuleb kallist raha maksma. Käisin paari päewa eest trükikojas, tahtsin üht raamatut osta ; seal oli üks meike raamat ja öeldi tema trükkimine mitu sada rubla makswat. Kus siis niisugune rikas mees on, kes teda oma kulu peal trükkida laseks? Jaak: Kuule, Kaarel, mis mul hea nõu meele tuleb. Seal jagelewad nemad Aleksandri kooli raha kallal, üks annab üht nõuu, töine töist ja ükski ei kõlba neist! kui nüüd ommeti mõni seda nõuu annaktz, et Aleksandri kooli sõbrad üht osa raha selle raamatu trükkimise heaks annaks, siis oleks jo ka kõige rahwale head tehtud olema. Kaarel: Aga see läbi saaks jo Aleksandri kool kahju! Jaak: Oh poleks nõnda wäga wigagi olema, sest rahast jääks jo weel üle ja inimesed annawad jälle, mina isegi annaks jälle mõni paarkümmend kopikat, kui korjaja tuleb, ehk seda poleks jo ka mitte just häda pärast tormiski  olema, et Aleksandri kooli rahast mõetakse. Selle raamatu wäljaandjad wõikfiwad jo ka rahakorjamise komiteed  asutada, nagu Aleksandri kooli asutajatel on nad wõiksiwad ommeti sellest märku wõtta ja siis tuleks raha kokku küll, raamat saaks trükitud ja rahwas õpiks Saksa keele'isegi kätte; see on jo ka tükk tarkust, mis Aleksandri koolis õpetatakse; selle peale wõiks weel mõni muu suur tarkuse tükk sarnatsel kombel rahwa kätte muretsetud saada, kuni Aleksandri kooli enam tarwis ei olegi, siis wõiks Al. kooli raha nõuucmdjate soowimist mööda nõnda tarwitatud saada, ning kõigil oleks awitatud olema, nii hästi P. Suial oma sõpradega, kui meil waestel maa-rahwal, ning Al. kooli sõbrad saakstwad ka rahule jääma, kui naad näewad, et meil suured tarkuse tükid nagu leiwapätsid käes on. Kaarel: No, waat see on hea nõuu, see on mõnus nõuu, see on wäärt, et sa kohe Postimehesse paned! Jaak: Kas mina? Oh mine ikka, mina ei mõista kirjutadagi, ehk kes minu suguse nõu ka tähele paneb. Aga ma lähän kooli wanema P. S. juure ja räägin seda asja temale; tema paneb seda asja kohe „Postimehesse", sest tema on suur kirjamees ja tema nõuu mõjub. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Tere, wa' Kalja kaim! Mis nõu maksab? Kalja Part: Kakstuhat rubla! Nalja Mart: Tohoo, küll on odaw! Aga kas sa wõid minule nõu anda, kuidas ma kõige targemaks  siginen? Kalja Part: Kui sa Jumalat palud, et ta sind õige rumalaks teeb. Nalja Mart: No noh, siis on jo need kõige targemad, kes hullumajades elawad? Kalja Part: Ei mitte, maid lapsed, sest lapsed  on kõige rumalamad. Nalja Mart: Woinii! Nojah, lastele wõib hea tahtmise järele hirmu ja armu anda. So, so! nüüd ma tean, mikspärast sinu hea nõu nii odaw on. Intressi paberite hinnad. Peeter Kurgis, 12. Juunil 1878. Wõidu-laenupaberid I. jagu 239 rubla Wõidu-laenupaberid 11. jagu...... 234 „ Riigi s°/o pankpiletid I. emmission. ... „ ~ ~ „ 11. „ .... 96 „ 111 96 „ „ „ „ .... ~ IV 96 „ „ „ . „ .... „ Baltia raüdtee aktsiad 95 „ Kauba hinnad. Tallinnas, !(>. Juunil !S7V. rbl. kop. Sool, tünder 9 50 Elajate sool, tünder ehk 10 puuda 9 . Norramaa heeringad, tünder . . 18 kuum 23 rvl Räimed, tünder 12 „ 13 „ Heinad, puud Oled, puud 35 Soome tautud raud, pärkapund . 24 Soome raud, pärkapund ... 19 Kase pund, süld 6 Männa puud, süld 5 Soome tõrw, tünder 19 Telliskiwid, tuhat künni 24 rbl. Katuse kiinid, tnbat 40 Lubi (kustutatud) tünder ... 1 Kartohwlid, tshetwerik .... 55 Tangud, toop Weise liha, nael 12 kuuni 15 kop. Sea liha, nael 14 „ 15 „ Laua wõi, nael 30 „ 35 „ Köögi wõi, nael 20 „ 30 „ Munad, paar 4 Kirja wastused. 105) M. S. Viljandimaalt. Liig mähe nime all. Ei aitaks ka seesugune pealtkaudnc läbirääkimine ühtegi. 106) H. L. W—s. Kõik wäga tõsi, aga ei ole wöimalik trükki panna. Palju termist! 107) A. J. H. P—s. Oleme kätte saanud ja täname. Loodame,  et Teie kõne ..Sakala" lisalehele järele saab tulema. 108) O. R—s. Saame mõned tükid trükki panema. Aga peame enne ka S. nime teada saama. 109) I)r. K. T—s. Oleme kõik kätte saanud. Täname! 110) G. v. H. P—s. Täname Teie õnnesoowimise eest. Küsimise  peale wastame kirja teel. 111) J. J. A—s. Saame tänuga trükkima. 112) P. Sch. Sarnatsed pruugid on igal rahwal ja igal pool. Nende üleskirjutamine on üksi siis tähtjas, kui seda täielikult tehakse, nagu siin näituseks - mis sõnu manamees rääkis, mikspärast ta püssi laskis n. n. e. Seesugused pruugid ei ole iseenesest pahad ja lähemad üksi siis mõistlikumaks, kui rahwa maim enam haritud on. Teie kirja siin ajalehes ei wöi trükkida. Aga kui seesugused teadused täielikud on, siis wõib neid ..Kirjameeste Selts" tarwitada. 113) P. S. M—s. Saame hea meelega trükkima, aga peate enne termelt oma nime üles andma, muidu ei ole wöimalik. 114) A. K. Esmalt ei wõta meie ühtegi kirja wasta, kellel mitte täieline nimi all ei ole, ja töiselt ühtegi kirja, kes pooleli jääb ja kelle järge edespidi lubatakse järele saata. On sellepärast paberi korwi lana alla läinud. 115) J. R. U—s. Teie kirja saame edespidi tarwitama. 116) P. P. T—s. Seesugused kodused tülid ei sünni ajalehte. Ei wõi sellepärast trükkida. Wõite jo oma ..awaliku kirja" wallawanema  enese kätte saata. Mikspärast peab teda terme rahwas lugema, kes ühtegi sest ei tea, kuidas asi oli. Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 6. Juunil 1873 Wiliandis trükitud F. Feldt'i juured Seega anname teada, et ~S akala Juulikuu alastusest  kuuni aasta lõpetuseni (30 muume vt) Wiliandi maakonnas  1 rubla 50 kop. ja postiga 1 rbl. 75 kop. maksab. Oleme ka jälle hea hulk uusi ilusaid pilta saanud, kellest nimetamise wäärt kindral Todlebeni ja Montenegro würsti pildid ja üks suur pilt Berliini kongressist. Palume tellimist  aegsaste sisse saata, et adressite trükkimine enne esimest  Juulikuu päewa walmis wõiks saada. Ka esimesed nnmrid antakse soowimise peale weel taga järele. Sakala Toimendus. Aleksandri-kooli asjust. i. Peeterburgi Edast seltsile, kes nii mehe wiist meie Aleksandri-koolist ja Kirjameeste seltsist südame ja teuga osa wõtab, on järgmised  liikmed juure tulnud: 1. Karl Palsa, raua treiel. 2. Leena Wester. 3. Aleksander Kiliander, raamatu trttkkija. 4. Jaan Ollew, luksepp. 5. Adolf Jaksan, moosekant, e. Karl Martinson, luksepp. Ausale Edasi seltsile ka edespidi mehist edenemist  ! 11. Juuru kihelkonna abikomiteele on järgmised  korjajad liikmed juure tulnud: 1. M. Bach, metsa-ammetnik Maidlas. 2. H. Koppelmann, mölder Seli mõisas. 3. J. Wäli, koolnu. Alu wallas Raplas. 4. H. Kucke, Jjewski kohaomanik ja mölder  Paunkülas Kose kihelkonnas. Annab tänuga ja terwitades teada J. Hurt, pääkomitee president. Tallinnas on trükitud ja igas Eesti raamatupoes  saada: Andreas Hoofer, Tirooli maa ärapeastja. Kirja pannud Jaoid Wartfon. Hind 1 8 kop. 97) . .. Uue - Woidumaa mõisas müakse soowitud paljuses: 118—120 naela kaaluwaid rukkit, 8 rubla eest tshetwert; heaste idanewaid 108—110 naela kaaluwaid maa-odre, 8 rubla eest tshetwert; ja pehmeks  keewaid walgeid erneid, 9 rubla eest tshetwert. s Paisto kihelkonna Aleksandri -kooli abikomitee eestseisust ja korjajaid liikmeid palutakse Esmaspäewa  pärast lõunat kella 2 ajal sel 26. Juunil Holstrese kokku tulla ja korjatud raha ühes tuua. Htandsepp, Paisto abikomitee president. Kuulutused. (Politsei lubaga.) 4^Wiliandi kihelkonna Eesti Aleksandri - kooli abikomiteed kui ka selle kooli komitee korjajaid liikmeid palutakse oma raamatutega sellsamal päewal, mil Kirjameeste selts koos on, see on 27. Juunil, kella 12 ajal Wiliandisse Eesti Põllumeeste  seltsi korterisse kokku tulla. i Cesti kirjameeste Seltsi esimene Kwitung. Seltsi amaliku palumise kirja peale on seieajani seltsi kassa heaks eestseisuse kätte saatnud: 1878. Dokument Puhas raha kuu. päew. rubla kop. rubla kop. Apnl 10. Kaupmehe herra A. Jörgens Peterburgis ühe Aktsia . . 100 „ 15. Staatsrath, herra Jamann Wladiimiris 10 Mai 9. Hio-Kertlaft Karl Säsing ja Joh. Kimmi korjanud ja saatnud 30 5 „ 9. Aptekeri herra Jürwetson Otepääst 10 „ 9. Kaupmehe herra Eisenschmidt Otepääst 5 Summa 100 55 5 Südamest tänab nende annete eest Tartus, 15. Juunil 1878. kassahoidja G. Blumbergt Tartu koduloomade ja põllutöö uäituõ 2K, !!?. ja 28. Augustil I8?8. Elajate pakkumisi selle näitusele wõtab näituse-komitee president A. von Hoffmann wasta, piimatalliiuse asjade pakkumisi ökonoomia Seltsi sekretär G. von Stryk, ja seemete ehituse - materjali pakkumisi Dozent' vr. von Knieriem. Wiimane pakkumise tärmin I. August. Jarelselswaist, läbikatsumise järele pruugitawaks tunnistatud, Eesti Kirjameeste Seltsi kirjade sekka üleswõetud Eestikeele raamatutest saamad käes olema sume ajal meie kuluga wälja tulema: Bergmann, üleüldine ajalugu; Grenzstein, Saksakeele õpetaja, 11. kooliaasta; Grenzftein, Kooli laulmise raamat, IV.—VI. jagu; Kunder, Maakera elu ja olu; Knrrik, Arwuwald I.; Algebra oma algus-õpetustega; Kurrik, Turnimise raamat, piltidega; Tülk, Geomeetria õpetused; Undritz, usu õpetuse raamat, Lutheruse katekismuse järele: Weske, Aleksander 1., pildiga. Schnakenburgi raamatutrükkimise toimendus Tartus. MV laassepa kõrtsi ja Kuukla koolimaja MMM wahel on 28. Mail ühe talu teenril 206 rubla 40 kop. tee peale ärakadunud. Auusat leidjat  palutakse, seda selle lehe wäljaandja juure äraanda ehk teadustada, ja saab kolmas jagu sellest rahast leidjale. (96) 2