Perno Postimees ehk Näddalileht M 36. 1575 Alnes , neljapäew 13. Septembril.^ aasta. Perno Postimees tulleb naddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Peruus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla 9V kopp. Ses lehhes seisab. Wöido piddo Berlinis. Ommalt maalt: Pernomaalt: Tullekahjust. Riast: Keiserliko wamili reisist. Keisre Herra reisist. Sured piddud. Peterburgist: Telegramm. Wöido numred.  Merrewaggede  järrelwatamine. Mohilewift: Tullekahjust. Wöeralt maalt: Berlinist: Keisre kojo tullemisest. Piddo päew. Posenist: Sedani piddo. Dresdenist: Keiserlik käekirri. Genwist: Testamendi lahtimurdmine.— Postist: Pitk põud. Wöido piddo Berlinis. Sakslased piddasid 21. Augustil, se on nende kalendre järrele 2. Septembri! sedda suurt mällestuse päewa, mil nende õnne päike kolme aasta eest kõige kõrgemas seisis ja Prantsuse  keiser Napoleon ja Sedani lin, kõige omma sure wäggede hulgaga nende kätte langes  ja sellega nende wöido kroon kaugelt nende silmi paistis, mis järrele nüüd sedda ennam omma kässi wälja sirrutasid, künni sedda katte said. Sured märatumad wäed seisid wastastiko  ja üks otsuse andja lahhing piddi petud sama. Mollemilt poolt olli sure waprusega tööd tehtud, paljo werd wallatud ja söamehhi maggama  uinutud, ning Prantslaste seas hakkas kahtlane meel, kui lodertaw tulli ja suits taewa pole üllestöusma ning Sakslased katsusid  weel kõigest jõust ja wäest, mis ial wöisid ja wöido ohjad ollid nende peus; kindral  Mak Mahon ja kõik temma suur wäggi ja wäehulgad andsid endid Sakslaste kätte ja wanna keiser Napoleon wöeti wangi. Sellega  olli nago sure Koliati pea otsast mahha raiutud, agga kehha ellas weel ja raius wasto, agga ei sanud ennam eddasi. St sönnum lendas suure ruttuga ülle ilmama:  Prantsuse keisre riik on langenud, Preislane  on Sedanis rahho wöitnud! Prantslased agga ei andnud jarrele, waid söddisid eddasi, ses lotuses, ehk wast lähhäb õnneks, ka ilma keisrita wöito sada; agga wötta nappust! Preislane läks künni Parisi, kus wimaks rahho tehti. Jah! rahho tulli hiljem ja piddi weel enne paljo werd wallatud sama, kellega rahho sai walja lunnastud. Agga Sedanis sündinud asjaga, on Saksa riik ueste sündinud ja ühheks wäggewaks rigiks sanud, kes ka üht jädawat rahho Eüropale saatnud. Need on nüüd asjalikud ollemised, mikspärrast  ja kelle mällestuseks Sakslased igga aasta sedda päewa sure pühhandusega tahtwad pühhitseda  ja sedda ei wöi kegi neile pahhaks