meest ennam ehk wähhem raskeste hawatud sanud. Amerikamaalt. Maawärrisemisest. Lõuna-Ämerikamaalt kirjutakse 15. Aprilil, et Mendotsa linnas kaks päewa järges, se on: 20. ja 21. Märtsil maawärrisemist olnud ja San Salwadori lin, kus 4. Märtsist künni 19. Märtsi kuu päewani maawärrisemist olnud,  mis läbbi se lin otsast otsani purrustud  sanud. Ka seal ümberkaudsed linnad on ennam ehk wähhem kõik suurt wigga sanud.  Kas seal jures Lnnimesi ka õnnetumat surma sanud, sest ei könnele seitungid praego weel mitte. Newüorkist. Jndianlased on hiljuti Amerika söameeste peale läinud ja ni paljo, kui seitungid sest asjast teadwad, on nad ka Amerika söameeste ülle wöimust sanud. Manitobas olla ka karta, et Jndianlased seal hakkawad tülli ja pahhandust teggema; arwatakse  neid 7t)vl) meest kokko heitnud ollewad, kes assunikude kaela tahta minna. Mönnesuggused sönnumed. Lihhawotts pühhade essimesel pühhal on Kineshma linnakeses üks naesterahwas kaksikud  poead ilmale tonud, kes rinnust olla kokko kaswanud olnud ja kahhel kokko olnud üks kõht; nende mollemate käekesed olnud wastastiko  teine teise kaela ümber. Üks neist olnud sündides surnud ja teine surnud warsi parrast sündimist ka ärra. Se kaksik paar on seal haige maeas rahwale näidatud ja pärrast Peterburgi  sadetud. Kui pahhaste saggedaste armo anded prügi tud sawa d sedda näeme siin alla ma!: Saratowis  on paaste aeges üks maea perrenaene ärrasurnud ja siis olla kaunis rohkeste penikest  höbbe rahha, 10, 55 ja 20 koppika tükkiv  wäljajaggatud. Selsammal päewal on üks ainus kõrtsmik, turru äres, 170 rubla 10, 15 ja 20 koppika tükkisi sissewötnud. Uemad sõnnumed. Tartust, 35. Aprilil. Tarto ja Plesko wahheline auro-laewade käimine saab Home 36. Aprilil peale hakkama. Tallinnast, 1. Mail. Mödaläinud puhhapäewal,  39. Aprilil, on Dom kirrikus kandidat  D. L. Rödder öppetaja ammeti peale sisseönnistud; ta olla Hiomaale Röiki kirriko peale kutsutud, kuhhu ta ka wist pea laulatud saab. Peterburgist, 23. Aprilil. Nangasakist on sönnumed tulnud, et Suurwürst Aleksei Aleksaudrowitsh sealt Wladiwostoki -reisinud. Peterburgist, 24. Aprilil. Keiser Willem  witis ei la öhto Suurwürsti-Aujärje pärna jures palli peal aega künni peale õhtust sömaaega  ja tänna enne lõunat käis temma krahw Adlerbergi ja Gedeonowiga keiserlikus kunstmaeas  (Eremitage). Parrast käisid mollemad Majestätid eksertsitsiumit watamas. Peterburgist, 25. Aprilil. Eila öhto käisid mollemad Majestätid teatres; tänna enne lõunat käis keiser Willem mitmes podis, sures  Zsaki kirrikus ja ka Peter I. ausammast watamas. Peale selle on sure wöera auuks tuttekustutaja wäggi paradet piddanud. Sel päewal olli löuna-söma-aeg Suurwürsti Konstantini  jures ja öhto olli suur Majestät saksa teatres ja pärrast sedda prints Reusst jures palli peal. Peterburgist, 26. Aprilil. Tänna pärrast  lõunat reisis suur Majestät, keiser Willem  ühhe issiärraliko massinaga Peterburgist wälja, kojo pole ja meie suur keiserlik wamil satis tedda künni Gatshina, kus weel Jummalaga  jätmiseks löuna-söma-aeg peti. Needsammad  sured auu ammeti mehhed, kes surel wöera!  Wennema piri peal wasto ollid ja tedda künni Peterburgi saatsid, sadawad tedda nüüd jälle Preisi piri peale. Wirballenist, 28. Aprilil. Eile öhto kello 6, 16 minuti tulli keiser Willem omma savikutega kennaste ehhitud raudtee jamamaeasse.  Auwahhedeks olli Astragani rüggement. Temma seiso aeg olli seal kõigest 15 minuti, siis sõitis ta eddasi künni Eüdtkuhneni, kus ta omma liggisöitjate ja saatjatega õhtust sömaaega  piddas, seal jätsid ühte teist Zummalaga. 149