391 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbagal Perno linna wogtei-, kui ammeti kohto polest saab kõige Perno linna kaupmeeste ja ammetnikudele  üllamal seisa w, kõrgest auustud Liwimaa kammeralhowi polest 12. Nowembril s. a. M 3913 al antud käsk et iggaüks, kellele se pudub, ennast  kahjo eest ivoiks hoida seläbbi teadaantud. Kinnitad on nenda: 1) Kaupmehhed ja ammetnikud, kes omma ammetid  eddasi tahtwad piddada, peawad omma lubba tähtesi jubba Nowembri ja Detsembri kuul uendama; kes hiljem neid wötma tulleb, on trahwi allune ja peab trahmi maksma; agga need, kes omma kauplemist ehk ammettööd  seisma jüttawad ja nendasammoti ka need, kes üht sesuggust allustawad ehk peale hakkawad,  selle tarbeks kinnitatud lubba tähtesi ja pilletisi igga aasta aeal kõik aasta lübbi wöiwad  sada. (§ 16 mäljaandmise kauplemise ja ammettööde  lubbamise seaduses.) 2) Kes ilma nende kästud kauplemise- ehk ammetniko  tähhe ehk pilletita, olgo mis taht kauplemist  ehk ammet-tööd teeb, egga sedda põlle tähhelpannud,  mis käsk selle polest kässib ehk üht mitte selle wärilist tähte wötnud, ehk enne kauplema  woi töösse hakkanud, kui tarwitam lubbatäht  wäljaluunastatud, peab kahhes esfimeses asjas tarwitawad pabberid ui kohhe wälja lunnastama  peab agga iggas kolmes asja trahwi maksma ja nimmelt künni kahhe ja kolme kordne tähhe woi pilleti hind. (§ 113 ja 116 kauba ajamise seaduses.) 3) Kõik kauplemise ja ammet-tööd, ja nendasammoti  seal tarwitawa meeste kauplemise lubba pabberid, ükspäinis agga mitte Ija II Gilde kauplemise lubba tähhed, nago weikese kauplemise  lubba tähhed, 1 ja II Gilde pilletid ja weikese kauplemise, sellide tähhed, ammeti lubba tähhed, peawad töö wbbades, ühhes sesugguses kohtas ülleslödud ollema, kus nad iggaühhel silma ees; teeb kegi selle wasto, siis on temmal  sest mitte wäljas ollewa pabberi hinnast  trahwi maksa. (Kauplemise seadus S 118.) Pernus, wogtei-kohtus 28. Nowembril 1874. Oberwogt Groot. M 574. Sikretäri assemik H. Berg. 3 Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et tännawune Jöulo, hobbustte-, weiste- sa kaubalaat  16. ja 17. Detsembril, Üllejöe allewis, wanna tuttama kohha peal, saab petud. Pernus, politsei-kohtus, 30. Nowembril 1874. Politsei-kohto pea-wannem Groot. M. 1850. Sekretär E. v. d. Borg. z Kulutus. Tallinna kauba panga Perno abbipanga  pslest saab, Jaan Maimetsa nimme peale Tallinna kauba panga Perno abbipanga polest HOO rubla peale 3. Märtsil 1873 wäljaantud rahha tunniskirri C. Mr. TVSM, kui ärra pöllenud, seläbbi kirjast mahha kustutud, ja sawad kõik need, kellel selle nimmctud dokumenti pealt middagit sada on, seläbbi kutsutud, sedda omma nõudmist,  künni 7. Aprili kuu päewani 187 A Tallinna kaubapanga Perno abbipanga  wallitfusele peawad teabaandma;  jätkab kegi sedda teggemata, siis ei wöeta tedda pärrast ennam kuulda ja saab temma ommanikule jälle uus täht ehk tunniskirri wäljaantud. Eesti - rahwa Kalender ehk Taht-ramat 187 S aasta peale, on nihästi pogitud, kui pokimata Pernus W Bormi trükkimaeas manna tuttawa hinna eest sada. Worm pubberid wamili nimme kirjade tarbeks, ni hästi saksa kui eesti kele, on malmis trükkitud ka pöikjonedega, ja sada Pernus Bormi trükkikoeas. EL minno sell, Eduard Lungart, minno wasto mitte truu põlle olnud, sepärrast ollen tedda omma st ammetist lahti lasknud ja pallun sepärrast auliko maea perremehhi, mitte maksust, mis kellegil mulle maksa tulleb, temma kätte anda, sest et minna neid wölgasi isse wibimata saan nõudma. Korsnapühkiameister A. Ho lm. s Üks hea kögitudruk woib tenistust leida, kuhhu? sedda teadust annab Bormi trükkimaea Pernus. Sellie mõisas, Rapla kihhelkondas, on nüüd selle löppetud maamöetmise ja krundipannemise järrel, mitmed modi mähhemad  krundi kohhad rendi peale sada, põllu ja heinamadega  rukki külmi järrel arwata 2 künni 3 tundert iggas pöldus; essi otsa peale hakkamise Lärmis on mõisa poolt mitmed rendi kergitused. Kellel nõu on neid kohtasi rendita, wöiwad iggal ajal möisamallitsuse polest teadust sada. Sellie, sel 13. Nowembril 1874. Möisawallitsus.