bausko ja muud selle sarnast pahha, saab ühhest  aastast teise eddasi wetud; kui paljo on neid, kes omma rojaste katte ja jalgega wanna aasta seest ue aasta sisse astuwad ja ei mõtle selle peale, mis nende rahhule tarwis lähhäb. Eks ei hüa ka selle aasta ots meie iggaühhe  wasto: Ärka ütles, kes sa tukkud ja tõuse üttes, kes sa maggad!" Tehko agga iggaüks  ommad körwad pärrane lahti, küllab ta siis kuleb, mis jutlust se wanna aasta ots meile teeb; ärgo jägo kegi tukkuma egga maggama,  waid pallugo, sest ta ei tea mitte, millal  Issand temmale wöeraks tulleb. Lasko siis Issand, kelle nimmel sedda aastat  löppetame, meid siin temma wina mäel omma  jöudo möda eddasi tööd tehha; temma issi kinnitago meie usko ja ärratago waimo, temma  mele parrast tööd tehha, senni kui päew on. Nüüd wannad sobrad, tuttawad ja kassowennad  ning ristipoead, jätkame teid kõiki se aasta Jummalaga ja pallume neid wiimstd sönno,  mis süddamelikus armastuses olleme könnelenud,  ka lahkeste ja armastuses wastowötta, egga mitte selle ülle pahhandada ja nukkert meelt tehha; kingib Zummal kallist termist ja kui lubbate, siis tulleme uel aastal marsi jälle teid terretama ja usi sönnumid toma. Ommalt maalt. Riast. Düna jõe silla sisseõnnistamine  olnud 4. Detsembril kello pool kaks parrast lõunat. Ria-Bolderaa raudtee wallitsus  on selle pühhitsuse tarbeks wöeraks pallunud  linna- ja maa kõige üllemad wallitsejad ja ka weel paljo muid kõrgema seisuse sees õllemaid  mehhi, kes kõik kennaste ehhitud ude Ria-Bolderaa raudtee jama maeasse kokko koggonud.  Landmarshali ja Kurama kubberneri herrat ei olnud mitte teiste seas ja nimmelt mitte sepärrast, sest et nad põlle koddo olnud, tarwitawad ammeti tallitused olla neid kotto ärrakutsunud. Üllem preestri herra, rektor Mihael Dreksler, on sedda pühhitsust ühhe könnega kõige koos ollewa wöeraste wasto, allustanud, mis järrele siis liturgie, tännopalwe ja eestpalwe tulnud. Supertenti herra vr. Pölhau piddand siis könnet, kus sees ta tunnistanud,  mis se suur ehhitus tähhendab, tännas  kõiki neid herrasid, kes sedda ehhitust ollid  kassile wötnud ja walmis teinud ning tännas  Jummalat, kes sedda suurt tööd kõige rahwa kassuks olli lasknud walmis sada. Omma  könnet löppetas ta sellega, et sedda silda kolm aino Jummala nimmel sisseönnistas. Selle peale on kõik koos ollewad herrad, seal walmis seiswa waggonisse astunud ja mässin winud neid künni kesk silla peale, seal olla üllem  preestri herra Dreksles pühha pühhitsuse weega silda pritsinud ja õnnistamise sönnad peale luggenud. Raudtee hoowi taggasi tulles,  astunud aulikud herrad laua ümber, kus kallid jodawa wina puddelid peal, ja esstmene klaaswina sanud Keisre Herra terwiseks wälja jodud. Krono musekandid, kes sealt ärrasöites  ja taggasi tulles ollid mänginud, mänginud  ka siis, kui Keisre Herra terwiseks klasid tühhendadi, rigi laulo. Selle peale on pürjermeistre  herra E. Hollander süddameliko armastuse  sönnadega, selle ehhitajate terwiseks klasid kokko lönud ja wälja jonud. Mõrtsuka tööst. Hirmsamat ja kurwemat  tööd ei woi ennam maa peal tehtud sada, kui se, kellest siin allamal tahhame könneleda,  ja mis Kuramaal, Talseni lähhedal, ühhe mõisa peal sündinud. Sest asjast juttustab  Ria seitung nenda: ..Rootsedeni mõisa peal olli jubba mõnda aastat üks wäljama mees, nimmega Weigant rentnikuks, kes Üks wägga tubli ja tulline õige ning tuggewa rammuga  noor mees, ja alles kahhe aasta eest ennesele naese olli wötnud ning õnnelikus abbiellus  ellaH. 13. Nowembril se aasta, öhto na liggi kello 9 aegas, olla Weigant ommast  töö toast lambi kätte wötnud ja nenda, mitte middagit pahha mötteldes, sellega omma abbikasa tuppa, kes kolme päewa eest tuhhuwodisse  jänud ja surma peal raske haige olnud, tahtnud minna. Kui ta parrajate haige tuppa astunud, kähwatanud wäljas püssi pauk ja Weigant karjatand korra ja kukkunud omma haige abbikasa wodi ette mahha; seitse renkuli ollid ta ello löppetanud. Wöib kül iggaüks arwata, missuggune ehmatus ja hädda kaebamine  ning kibbe nut waese haige abbikasa ja temma õele, kes tedda tulgutamas olli, ossaks 427