ütleb ennast teadwad, et Kurresare linna rahwas  Balti kubberneri herrat pallunud olla, sedda lubba üllemate käest palluda, et nemmad omma linna üht kahhe klassilist merre-meeste koli wöiwad assutada. Et lubba jubba tulnud  õlleks, sest ei olle weel sönnakest kuulda. - Kolera sönnumed. ..Wallitsuse teadaandja"  teab könneleda, et Taganrogis 14. künni 20. Juli ku päwani 154 innimest kolera  többesse haigeks janud, kellest 55 jälle terweks sanud, 61 ärrasurnud ja 5? tohterdamise  alla jänud. Rostowis, Doni jõe äres, on 21. Zuli ku päwani 24 innimest haigeks jänud, kellest 10 ärrasurnud ja 14 tohterdamise  alla jänud. Oreli kubbermangus Bolhowis  on 1. künni 11. Juli ku päwast sadik 13 innimest ärrasurnud. Saksama laewad peawad, kus kegi warjopaika leidnud, waggusi seisma jäma, kui mitte hundi löuge wahhele ei tahha sattuda. Prantsuse söalaewad on Läne-merres ja walwawad  selle peale, et Saksama kauba laewad ei tohhi käia. Julgeb mönni, nago hirike ninna pessast wälja pistma, siis on La kohhe ninnas kinni ja läinud on se laew müdud ilma rahhata. Ehk laewad kül wangis, egga tohhi kussagile minna, agga mehhed on priid ja teed nende eest lahti. Praego olla Kronstadti  reidi peal nelli Saksama laewa, mis sealt ei tohhi ligutada, on nende madrused, ühte kokko 35 meest, 3. Augustil sealt ärra Saksamale läinud, prii-wäetenistusse ranna äärtse prii-wäggede sekka. Need mehhed, nenda könneleb sealadne seitung, jätnud römuga omma  senna jädawaid söbro Jummalaga ja läinud  Jummala peale lotes, et ta Saksama söariisto  saab õnnistama, omma Jssamale taggasi,  waenlase wasto wälja astudes, omma sündimise maad temma peale tükkimise eest kaitsma. Kaukasusest. Kubani seitung könneleb, et seal 25. Juni, otse kesk löune aeal kello 12 kaunis malli mawärrisemine olnud; isstärranis selle makonna sees üks wägga arruldane  loduse näitus, Se wärrisemine olla ua keskhommiko poolt wasto suist päwa lodet läinud ; ei õlle ta agga seal sedda kõige wähhemadki  kahjo teinud. Otse selsammal päwal ja aeal, olla ka Stawropolis mawärrisemist tuntud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Üks wäljama seitung kön» neleb, et wanna paawst mönne päwa eest taggasi  omma käega üht wägga kennat kirja Preisi kunningale kirjutanud, ja kui wahhelt tallitaja katsunud Preisi kunningast melitada, et jälle rahho peaks teggema. Kunningas olla tedda otse selsammal kombel ka tännanud ja öolnud, et ta iggal silmapilgul malmis on, rahho teggemas  ja sedda täitmas, mis ta sowib; ühtlase  ka sedda tähhendab, et rahhopakkumine sealt peab tullema, kust poolt rahho on ärrarikkutud.  Nüüd olla sönnum Berlini tulnud, et wanna paawst ka sedda waewaks wötnud ja keisre Napoleonile üht sesamma suggust kirja saatnud, mis peale ta ka wastust sanud, agga üht sesuggust, mis mitte ta melepärrast ei olle olnud; Napoleon ei tahha tea dagi. Berlwist, 19. (7.) Augustil. Põhja Saksama  seitung könneleb lahhingist, mis 16. Augustil  Mars La Touris olnud: Pikkemalt ja laiemalt sest surest ja werrisest lahhingist könneleda,  ei olle praego woimalik, sest et selged ja täielikud sönnumed weel meie kätte ei olle üllatanud, tahhame ommetige ni paljo, kui teame, sest awwaldada ja teadaanda. Kuida nähha, tahhab ta üht sesamma suggust woi weel suremat lahhingit Shalongis allustada. Prantsuse surem ossa wägge on wöidetud, temma  taggasi minnik pärris teed kauda, kinni pandud ja Metse kindlusesse taggasi röhhutud, kus nüüd kui karnisonid linna müride wahhel peawad istuma. Shalongis ja Parisis kokko koggutud abbiwäed ehk reserwe koorid, ei olle ammugi sedda, mis nad peaksid ollema, sest ühhes lahhingis on ennam tarwis, kui mees püssi ja möegaga söaplatsi sata, ta peab sõakunstiga  tuttaw ollema, muido ei õlleks se muud, et mehhi otse kui härgi tappa wiakse; egga need ommetige ei jõua teed pealinna, kinni hoida, ka siis mitte, kui Mars La Touris  järrele janud wäggede ründetel peaks wöi- 269