Sakala Wilia»dis> 29Janmrikm päeval IB7S. u. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaaudja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht: Ilmade ettekuulutamised meie kalendrites. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast:  Mikspärast peab wõeraid keeli õpetatama? Pärnu maalt- Sharlahhi haigus; wana-wara korjaja kaebduse all. Tartust: Eesti Kirjameeste Seltsi koosolek. Tallinamaalt- Paide „Sakste" kiri weel kord. Riiast.- Liiwimaa rüütlite komvent; Liiwimaa Kroonu mõisade talumaade müümine. Peeterburgist: Leiwast tehtud seinakell;  Kuninglikud wõerad; katk Lõuna-Wenemaal. Wõeralt maalt. Luksenburgist: Prints Heinrich Niiderlandist ftlrnud. Berliinist: Wälja aetud sozial-demokraatlased. Türgimaalt: Suur wesi ja raudtee  õnnetus. Bulgaariast: Prints Battenberg. Kirja wastused. - Kuulutused. Lisaleht: Eesti laulu lunastaja, Wiru laulikule. Uni ei anna uuta kuube. Tontidest. Berliini kongress. Nalja tilgad: Beckmanni körwad. taie-ealised lapsed. Mitmesugused sonumed: uued walgustajad; elajate wanadus. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Ilmade ettekuulutamised meie kalendrites. Agal. asjal on oma aeg. See wanasõna maksab ka ettekuulutamiste kohta kalendris. Wanal ajal oli selts inimest, kes sala-tarkade näul kõik sundiwaid asju taewa tähtede (planeetide) käigist ette ära tahtstwad tunda, nagu kuningate elukäik, sõda ja rahu, ning sellesama teel ka ilmade muudatusi kuud ja aastad ette arwasiwad kuulutada wõiwat. Usukindlas waimu-tõlpuses wõttis suur rahwahulk neid preestrite ja tarkade sõnu kui mõnd ewangeliumi wasta ja uskus kindlaste, et ette kuulutatud wihmad, päikese-paisted, tuuled ja tormid täide saada minema. Meie ajal ei lähe inimesed ilmaliku asjades mitte enam seesuguste tarkade juure otsust pärima, waid meie aja haritud rahwas nõuab siin usu asemel mõistmist ja mõistust. Meie ajal teab ka iga koolilaps, et planeedi  tähed taewa lautuses seesamasugused suured maailma  kerad on, nagu meie maa, ja meie maaga ühtlasi ja ühtewiist ümber paikese rändawad, sellepärast ka mitte taewa-lauwses ei liigu, kui tahaksiwad meile ette näidata, kas nädala pärast wihma ehk lund sadab, ehk kas aasta pärast mõni noor kuningas ilmale sünnib ehk mõni wana sureb. Kust usu-tõlpus kadus, sealt kadusiwad ka targad, kes sellest usu-tõlpusest elasiwad. Meie ajal ei ole sellepärast enam mitte neid tarku, kes sellest elu-ülespidamist saiwad, et tähtedest eestulewaid  asju ette kuulutasiwad. Inimesed oliwad ära tunnud, et nende õpetused ja tuulutamised wale põhja peale ülesse oliwad ehitatud, nemad ei uskunud seda õpetust enam ja õpetuse kuulutajad kadusiwad maailmast.  Aga nagu lugu ikka maailmas on, kõik inimesed ei ole mõistlikud, waid hakkawad pealegi kohe käratsema, nii pea kui neid mõistlikuks katsud teha. Eesnimeta - tud preestrite ja tarkade (astroloogiate) ilmade ettekuulutamised  kalendrites oliwad suure rahwahulgale armsaks  harjund wiisiks saanud, nii et sellest kalendrist ühtegi  lugu ei peetud, kus ilmade muudatused sees ei seisnud. Et aga astroloogiad maailmast aegamööda kadunud oliwad ja nende ettekuulutusi enam saada ei olnud, siis paniwad kalendrite tegijad uupi üles, mis neile meele tuli, ja waatasiwad üksi ainult selle peale, et talwe kohta wihma ja suwe kohta lund ei tulnud. Nemad mõtlesiwad: „Mis rumal rahwas sellest asjast teab, kui aga ilmad ülewal seisawad! Eks wahel mõni ettekuulutus kogemata ka õigeste ei juhtu minema, mis weel enam tarwis!" Nõnda nad mõtlesiwad ja kirjutasiwad  ilmu paberi peale, et sõrmed walu tundsiwad. Nõnda on siis ilmade ette tuulutamised meie kalendritesse seisma jäänud, ilma et nad praegu kõige wähemat tähendaksiwad. Rohkem haritud rahwa kalendritest  on nad küll ka jo ära kautatud, ning ka meie suurema kalendrite seest, nagu Isamaa, Sakala ja Postimehe kalendrist, on nad kadunud, aga weiksema kalendrites leiame ikka weel ilmu ülewal pandud olewat.  Seal leiame siis sagedaste ühe kalendri sees päikese paistet, kus töine sellesama päewa kohta wihma sadu ette kuulutab. Nii on näituseks tulewal aastal 6. Aprill „ Käsulise kalendri" järele räntsakas, „Talurahwa kalendri" järele soe, „Wiliandi kalendri"  järele udune ja „Pärnu Eestirahwa kalendri" -järele kulm. Nendesa.ua kalendrite järele on 27. Aprill: Tuuline, wihmane, selge ja räntsakas. Nii leiame kõik aasta läbi, kui waewaks wõtame, mitu kalendrit kõrwu seada. Aga kas siis sugugi wõimalik ei ole, ilmu ette - ära tunda? Selle küsimise peale wastame: on kull, aga oopis töisel teel ja mitte kaua aja peale. Fiisika teadus õpetab meid, et wihm pilwetest tuleb, pilwed aga ha urust kokku asuwad, kes mere ja ka maa seest üles tõuseb. Tuuled ajawad selle hauru pilweteks kokku ja pilwed rändawad sinna, kuhu neid wuled wiiwad, künni nad nii tihkeks ja raskeks saawad, et wihma näul jälle ülewalt maa peale maha sadawad. Kui meie seda kõik selgeste ära teame ja tuult tähele paneme, siis wõime küll päewaks ehk kaheks ette ära arwata, mis tuleb, kas wihma ehk ilusat ilma. Tuul käib jälle selle järele, kuidas õhu tihkus ja raskus ehk kergus on, ning selle mõetmiseks on meil riist, keda parameetriks nimetatakse. See riist on enam wäärt, kui kellegi kalender, ja nimelt suwe ajal on ta põllumehele  suureks tuluks. Omas lisalehes saame temast ja tema tarwitamisest edespidi pitkemalt rääkima. Ohu olekut ja tuult tähele pannes wõime sagedaste  ilmu lühikese aja peale ette ütelda. Kangeste palawad päewad sünnitawad palju elektri wäge õhu sisse ja sellepärast käib seesuguste päewade kannul enamiste  ikka ka wälgulöömine ja müristamine. Ka õppimata  rahwas mõistab sedawiisi ilmu sagedaste tähele panna, ehk ta küll igal korral ära ei wõi seletada, mikspärast nii sünnib. Õpetatud mehed aga on nende looduse seaduste põhja peal üht uut teadust (meteoroloogiat)  ülesse hakanud ehitama. Selle teaduse Põhja peal wöib ilmu ette ära tunda, wahel ka mitu päewa ette, ning sagedaste on juba selle teaduse mehed suurte tormide tulemist telegrähwi teel merede ääre teada annud,  kelle läbi laewu õnnetuste eest on wõimalik hoida olnud. Sellest oleme ära näinud, et ilmade ettekuulutamised  kalendrites midagi wäärt ei ole, waid üksi ainult rumalate pettuseks sinna uupi ülesse on pandud. Meie aeg ei salli aga enam mingisugust pettust, waid läheb selle peale wälja, et selgus igal pool walitsema hakkaks. Sellepärast oleks wäga soowida, et meie weiksed kalendri-tegisad omad waled ettekuulutamised edespidi mitte enam trükki ei paneksiwad, kui nad ei taha, et neid wana-aja ebausu tarkade liiki ei pea heidetama. Poliitika ringwaatus. Omas tänases ringwaates pöörame silmad esmalt  Saksama poole, kus praegu wäga palju poliitika  elu liikumas on. Würsti Bismarkil on nõu, ühe uue seaduse abiga parlamendi elu kammitse panna.  Selle seaduse järele peawad parlamendis peetud kõned ka kohtu woli ja trahwi all seisma ja nende awaldamist ajalehtedes wõib ka keelata. Seda seadust mõistawad nüüd praegu kõik Saksamaa ajalehed hukka ja nimetawad teda tooreks püüdmiseks, kellega tõisiti mõtlejate arwamisi wäewalla teel maha rusuda. Et seda seadust parlament wasta ei saa wötma, on ette arwata. Bismark on aga Saksarahwa filmaS omast auupaistusest jälle suure jau ära kautanud. Aga mitte üksi Saksamaa ajalehed ei mõista seda seadust hukka, waid ka kõikide töiste maade ajalehed. Wnnist tulewad  pealegi sõnumed, et Lõuna - Saksamaa rahwas ennast jälle Preisi ühendusest lahti ja Wiini poole igatseda.  See ei saa küll suurel mõedul mitte nõnda olema. Aga see on selge, et Preisi wäewalla poliitikat  Saksa rahwas südamest põlgawad ja wihkawad, ning nende parema meeste lootus see on, neid tagurpidi  käijaid püüdmisi jälle pea ära wõita. Saksariigi  ühendust nende pärast lahutada, seda ei saa seal küll keegi tõsine isamaa poeg soowima, ehk kui seesugune  soowimine tõeste suuremal mõedul walitsema hakkaks, siis oleks Saksarahwas ennast ise sellega hukka mõistnud. Kõige teutawamad Sakslastele on need arutamised, kellega Inglased seda uut Bismarki seadust  tähele panewad. Nemad jõuawad sellest seadusest  üksi seeläbi aru saada, et näitawad, kuidas Saksarahwas  weel liig toores omas poliitika elus on, kui et ta juba ka seda kõige alamat ja tarwilisemat poliitika  priiust ära jõuaks kannatada. Nemad wabandawad  sellepärast Bismarki, kes oma rahwaga talli- Lades päitseid selle rahwale tarwitada. See Inglaste wabandaw otsus on aga weel teutawam Saksamaale, kui uue seaduse kõige waljum hukka-mõistmine. Seda tunneb iga mees ära, ja sellepärast räägiwad Sakslased  omast Bismarkist praegu wäga paha meelega. Mis Asghanistaani sõast ütelda tuleb, siis on nüüd selge, et emiir tõeste Weneriiki on tulnud ja ennast Wene kaitsmise alla annud. Tema pidada pealegi Peeterburgi tahtma tulla ja oma tüli Jnglastega  Eüroopa riikide otsuse andmise alla anda, kus juures Wenelane wahemees pidada olema. Afghanistaanis  on aga asjad wäga imelikud. Arwata wleks, et Inglased omas wõidetud seisukohtades künni kewadeni  peatama jääwad ja siis kewade Kaabuli linnani edasi tungiwad, et seal omad rahutingimised ette wõiksiwad  panna. Kaabulis walitseb praegu emiiri Shir Ali poeg Jakob Khan kui isa asemik. Aga Inglased näitawad nüüd juba asjale otsa tahtwat teha, sest nagu nende ajalehed teada annawad, on nende rahutingimised  juba nüüd Kaabuli saadetud. Sell kombel püüab siis Inglaste walitsus nii pea kui wõimalik Jakob Khaniga rahu teha. See suur rutt näikse sellest tulewat, et Inglased Afghanistaanis mitte wäga julged ei wõi olla. Neil ei ole mingisugust suuremat