140 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 10. Aprillil IL7I. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm. TS ST. 2S ja TS. Jani ku päewal Tallinnas lomade näitus ollema. Näituseks wöetakse wasto: täkkud, märrad, pullid, lehmad, nuumlojosed, lambad ja sead. Meloimised  on käige hiljemalt 1. Jani ku päewaui Eg - gersi herra kantoris ja pölloharrimise seltsi sikkertäri  herra jures kirja läbbi teada anda. 2. näituse päewal on aupalkamine, miim sel päewal näituseks todud lomade auksjon. Aupalgad on: rahha, höbbedast ja wassest autähhed, ja tunnistuse  kirjad. Päewal enne näitust, peawad näituseks  todud lomad komitele ettenäidatud sama. Lomade näitusega saab ka ühhel aeal pölloharrimise  massinate näitus ollema. Grahw Jgelstrõm, Pölloharrimise-seltsi sekretär, z Zebens-Berfichermg. Wemc kaptalidk M rendide kaitsmise selts, mis aastal 1835 allustud, põhjus kaptal R,M0,000 rubla, taggawarra kaptal ülle 2,000,000 rubla, annab seläbbi teada, et temma kaptalisi hoidmise alla wasto wöttab, mis parrast üllesandja surma ehk ka temma ello ajal woib wäljamaksetud sada, ka leskede pensioni, ello pealsed rendid ja hoidmise kaptalid, nendasammoti ka kasarahha kaptalid ja laste kaswatamise rendid. Lähhemat teadust kõige nende tingimiste ja hoidmiste  polest annab Peruus JuliuS Amende, seltsi toemetaja Peruus ja siin ümberkaudo. s üks kubja ammetiga õppind, tru mees, wöib kohta leida Räma mõisas, i Uks möldre pois wöib Jürri päewaga kohta sada; kus? sedda teadust  annab Pernus Bormi trükki maea. r Aprilli ku 8. päewaga hakkasid meie auro-laewade  „Fellin" ja „Pernau-Niga" korrapärralised  sõidud Perno ja Nia wahhet ja samad,  kuida ennegi, igga teistlpäew, neljapäew ja laWpäsW hommiko kello 7 Pernust Riga minnema  ja kello 8 Riast Perno tullema. N. Karlehn ör Co. Walmis tehtud meesterahwa rided, nendasammoti ka kübbaraid ja mütfa mitmesuggust  modi ja rohkeste wälja wallitseda, on oddawa hinna eest sada Pernus, Nikolai ulitsas, Matskowi maeas. Grimmi aptegi wasto küüsneri J. W« Lafari jures. s Kõik suggu penikesi shnapsist ja likõrist,  nendasammoti ka puhhastud ja puhhastamata maa - mina ja piritust on oddawalt  sada Pernus J. B. Spechti jures. Z Pernus Lahni auro sae weske peal wöetakse palka sagimiseks wasto. Könno wallas, Kusalo kihhelksnnas on Jürripäewaga  1873 2 kuepäewa kohta ja muud weikesed kohhad rendi peale sada. Lähhemat teadust annab Könno mõisa wallitsns. i Se läbbi annan minna teada, et i. Aprillist sadik minno pruuhonest  öllut müakse, kes korwi kaupa wöttawad: i puddel Baieri öllut «'» koppikat. i „ toppel „ 5 „ ja toop öllut 4 koppikat toop. Heinr. Puls. » Puhtaks klappertud ja wägga hästi kassuwaid kroon-linna-seemnid  seemeks, ja nendasammoti ka hästi kuiwatud rukkid ja odre müüb Peruus W. L. Iternberg. i Köömlid ostad ja annab head hinda Peruus J. B. Specht. 3 Puhtid ellajate konta ostetakse, ehk antakse ka 3 leisika kontide eest, 1 leisikas sola Pernus H. G. Oehlbaumi kuntoris. , Mitmefugguft nisfo jahho kõige alwemast  künni kõige kallimast seltsidest ning ka manna  on sada Tallinnas tigiweske! Martens' i jures. Z Ösel 31. Märtsil wasto 1. Aprilli on Kusalo kihhelkonnast, Könno wallast, Wannaküllast, Klaukse perrest üks punnane runn hobbnne 6 aastat wanna leht lauk otsa ees, ja Laane perrest üks punnane marra 5 aastat wanna ja ka lank otsa ees, ärrawarraStud. Möllema hobbustel  on sedelka kohhaft karw ärraöerutud. Kes nende hooste ülle selget teadust teab anda ehk kätte toob, pallutakse Kõnnu mõisa tua, kus ta ausat waewa palka wäljamaksetud saab. »