mässajad nii palju wastu kui tahawad, Austria  saab n'ad siiski pea ära wöitma ja enda alla heitma. Selle wastu ei taha aga Kreeka «aa ja Türgi wahel ikka asjad  weel hääste korda minna ja Kreeka rahwas  peab kõigest wäest seda nõudma, et Türklasele  peab sõda kuulutatud saama, sest et muidu nende piiride parandamisest ja maade juure saamisest midagi ei tahta wälja tulla. Ehk küll Türgi maa walitsus Kreeka piiridele wäge kogub, ei taha meie siiski ikka wsel uskuda,  et Ml pool jälle weri woolama saab hakkama. Nii palju on wist Türklasel ikka oidu otsa ees, et ta ometi iseenesele häämeelegs  otsa paale teha ei taha ja otse Bär!iin'i rahu lepingu ehk terwe Euroopa wastu wälja ei lähe. Ta näitab ka juba pisut targemaks läinud olewad, sest et Baatum'i kindlust, millega  ta tõeste mitte hää meelega Jumalaga jätta ei tahtnud ja Bärliin'i lepingu wastu sõdis, nüüd juba Meie walitsuse kätte ära annab. Tükk läheb Türgi küljest tüki järele. Aga mis teha. Andja laseb küll körwad longu, aga selle eest jälle iga saaja rõõmustab. Uuemad sõnumed. Riiast. Liimi maa kuberneer baroon Üksküll-Guldenband sõitis ülema walitsuse luhaga  20. Augustil kaheks kuuks wälja maale ja andis walitsuse ohjad seniks oma abimehe wiitsekuberneeri von Tõbiseni hooleks. Peeterburgist. 25. Augustil sai Vaakum  Wene kätte antud. 15 tabori Türgi wäge on weel saa! linnas, aga need lähemad ka pea wälja. Mässamist ei ole kusagil. Kindral Swätopolk-Mirski  sai linna minnes auuga wastu wöetud. Odessast. Ligi 20 tuhat meest Wene garde wäest olla juba Türgi maalt laewade pääl wälja läinud ja Wene maale tagasi pöörnud.  Kaugemalt Türgi maalt peawad aga uued Wene rügemendid esiotsa jälle nende asemele  astuma. Erseruumist. Sääl linnas saanud Armeenia  kirikuaia pääl 15. Augustil suur mälestuse  sammas langenud wene sõameestele üles pandud. Bärliinist. Saal linnas ja muial Saksa maa linnades olla 26. Augusti! maawärisemisi  kunda owud» Midhat pasha on juba Konstantinoopoli  tagasi minemas. Tee pääl saab tä ka Bismargi ja Andrassiga muidugi politiika asjust kõnelema. Lord Beakonssild saatis t'ale oma terwisid kaasa. Selle Konstantinoopolist  wälja aetud mehe tagasi tulek on praeguse politiika maailma kohta wäga tähtjas. Nalja tilgad. Mees: Kuule, naisuke, ütle m'ule ometige,  mikspärsst teie naised endid ometige nii palju ehitade ja ikka jälle uutmoodi rudid tahate! Arwate, et seesugune mõnitamine wist meeste meele järele on? Naine: O, mitte sellepärast, et see meeste meele järele peaks olema; meie tahame aga ainult seega teisi naisterahwid wihastada. Kord wsdasiwad kaks meest Üksteisega kihla, kumbas neist enam näeb, sest ühel oli üks silm ja teisel kaks. ..Mina olen wöitnud!"  öistas korraga ühe silmaline, ..sest ma näen siul kaks silma, aga sina näed m'ul ühe silma." Ostja: Need wiimased sigarid, mis ma Teie käest ostsin, ei kõlba kuhugile mida enam ma alla poole jõuan, seda sandimad on n'ad. Kaupmees: Teil on ikka midagist kaebava.  Pöörge kast umber ja hakage alt ülespoole,  küll n'ad siis paremaks lähewad. Ra e-emand: Olge nii haa, tehke m'ul liha natuke peenemaks. Lihuniku emand (oma mehele ööldes): Kuule, Gottfried, raiju ometige rae-emandal kondid peenemaks! 286