Perno Postimees ehk Näddalileht »»75 A^nes , neljapäew 15. Märtsil.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddelss üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3G kopp. ja postirahhaga I. rubla SV kopp. Ses lehhes seisab: Postimees ja Mäelülla Truta. Ommalt maalt: Pernust: Surest õnnetusest. Riast: Kolidest.  Rõugetest. Wälja pandud laps. Tallinnast: Kingitus. Peterburgist: Kolerast ja röugetest.  Ülleüldsest  wäetenistusest. Moskwast: Mis rõugete wasto peab hea ollema. Wöeralt maalt: Berlinist: Keisri reisist. Palga surendus. Prantsusemaalt: Hispania wabbatrigi assi. Rootsimaalt: Kuumaga kronimisest. Mõnnesuggused sönnumed. Uemad sönnumed. Postimees ja Mäeküla Truta. Postimees: Noh, perrenaene! Meie jut jäi wimati poleli; pallun tänna, kui teie aeg peaks lubbama, sedda löppetada; sest ühhel perrenaesel on jo maeas ikka paljo teggemist, kui maea asjad kordas ning maea korra järrele  kassitud ja harritud peab ollema. Truta: Ehk leiab ni paljo ka aega; mul põlle ka suurt ennam juttustada. Wata, mis ma piddin ütlema: lehm on ikka lehm, olgo ta mõisa karja-lautas ehk tallo-tarres, muud kui tarwitab agga holega söötmist ja puhhastamist.  Agga muidogi teada, annad sa lehmale  rammusamat toito ehk ka peoga jahhu ta sögi woi jogi peale, siis saad ka rammusamat  pima ja wöid. Kas seal woib pimal ehk wöil õige näggo ehk maggo olla, kus lehm, kui ta ülles tõuseb, pole küljene wirtsane on, nendasamma siis ka nissad hukkas; lähhäb  siis üks kassimata naesterahwas ja hakkab lüpsma, nendasamma kuida ta sea! o: egga ma ..saks" põlle, et hakkan enne puhtaks teggema,  mõtleb ta issienneses, egga ma igga päew woi lehma pessema hakka ta. Agga kurna piim lüpsiks seest ärra, küllap siis näed, mis sönniko kord põhja korjanud ning jarrele jäeb, ja sealt heidab ka üks jaggo weel sest sönniko rammust pima peale ja kore sekka ja nenda jäeb siis jubba omma jaggo musta wöi sisse. Ei tea, mis suurt pissemist ehk waewa woi aea widust seal tarwis on; selle tarbeks olgo sul üks kap allati sest egga maakohtas põlle nõude egga rumi pudust käe pärrast, kellega sa puhhast wet ligi woid wötta ja nendasammoti  ka kätterattik just selle tarbeks, kellega  sa lehma nissad jälle ä kuiwatad; kui sul siis wähhegi puhtust ehk kassinust on, siis woib se weike töö kergeste tehtud sada. Maa kohtas ei maksa wessi ja puu-kant mitte ni suurt hinda, woid kätterättiko jälle ä lopputada.  Otse nendasamma olgo ka lüpsik ja pi-