üks seeme taggasi, kui noremalt ärrakatkutakse, siis waewalt mõnmkprd seddagi; on kaswades ennamist elle kokast karwa penikese kondi ja pehme kiugae Ria wakkamaast saab hea kaswo jures 20 —22 leisikast ja monnikord wee! rohkem  puhtid linnu. Kõik need seltsid öitsewad finnist karwa. Neljas selts on walge ja wies selts punnaste  öilmetega linnad; kaswawad nattuke pikkemad, kui „maa linnad", on kaswades ennamiste  rohheliste wartega ja seemne andmine on ühhe seemne ümber; sellepärrast siin mail wähhe prugitud. Wimaks ollen ka Saksamaalt näinud seemet todawad ja nimmelt fiin katsutud; need ei läinud siin mitte eddasi, waid kaddusid pöllo peal üsna ärra, et kül seal kõige parrem põld olli. Monned asja tundjad ütlewad, et Saksamaal  willi ja linna seemned ilma parsil kuiwatamata  peksetawad ja sellepärrast mitte meie maa! ei kaswanud, kui agga ueste kütti sojas kuiwatud sawad, siis kaswawad küllalt. Minna ei olle sedda katsuda janud, siis ei tea ka sedda tõendada. Nenda on meie paikus siis se nenda nimmetud  ..Hollandi seeme" kõige rohkem prukida, kes nenda nimmetud ..Wenne linnad", mis 15 aasta eest siin üllepea prukida ollid, on ärra asutanud ja issi assemele jäänud. Kewwadel maksab nende seemende wak 5, 6 künni 8 rubla,  kes neid seemneks tarwitawad. Sellepärrast on siis selle peale tarwis wadata,  et pikka ja lühhikese linna seeme harrimise  ja peksmise aeg mitte seggatud ei saa, sest et sest kahhel wisil kahju tulleb; essiteks, on linna paks külwatud, siis ei jõua lühhike linna suggugi kuppart kaswatada; teiseks on linna arwa järgmine külwatud, siis jäemad lühhikesed linnad kattumise ajal polest sadik süggawasse peotäie sisse, kust kuppart ei harja egga wikkatiga kätte ei sa. Wimaks on weel seemne wahhetamine wägga tullus. On kegi teise tallo, külla ehk walla perremehhel head seltsi tubliste kaswanud linnu  näinud, se wahhetago ilma aja wibimata ymmad seemned temmaga ümber, sest uel seemnel  on teise maa peal otsego teine ello ja jõud. Linna seemne umbrohhu seemetest puhhastamine  sünnib kõige parremine selle tarwis teh- tud klapperMassinate labbi, mis meie perremeestel  mitmete! issi ka jubba koddo on; maksawad  18—25 rubla. 2) Linna külmumisest ja maa harrimisest. Linna kõige parrem ja parrajam külwamise aeg on ses külmi näddal; ka külwatakse neid jubba 6. ja 7. naddalal; need jamad ennamiste  lühhikeseks kaswo polest; neil ooldakse kül paksem kiud kaöwawad ja ennam seemet andwad. Muidogi teada, et kui kuiwad, sojad ja põua ajad on, et siis warrane külm kõigist wiljadest ikka parrem on agga missuggune  mees teab ette ärra, missuggused päewad tullewad? Linna kaswab, kui korraline  aeg on, igga sugguse maa peal, agga kõige parremine pehme mulla ja lima järgmise,  kui ka pärris limase maa peal, kuna temma köwwa sawwise ja kaljulise maa peal mitte hästi korda ei lähhä. Linna armutakse  13 naddalaga omma kaswuga malmis ja küpseks samad. Põld, kus linna külwatakse (siin mail ikka odra ja kaera kõrs) peab ennamiste süggise üllesküntud ollema ja kewwade aegsaste korratud  ja äästud, et maa kewwadise ohhu ja paikese joonte kätte monneks aeaks selle wisiga puhkama ja käärima (gähren) woi käima jäeb; muidugi teada, ei tohhi ma mitte wessine olla, waid peab wet krawide ehk truubide läbbi püüdma põllust arrasata; sest kus pöllo peal ülle arro wet ja niiskust on, seal ei woi maa suggugi käärida, missest üksnes pea asjalikult wilja kaswu jõud tulleb, waid ma jäeb toreks, raskeks ja tihhedaks, ja willi ei jõua suggugi kaswuga eddeneda. Wessisel aeal ja raske mulla maal on parrem, maad enne külmanust ülleskünda; kuiwemal ja liwasemal maal on parrem, kui ta kergeste odraga, siblisahhaga ehk sörg-äkkiga süggawamale mulla sisse künnetud  saab. Wannemal aeal ja praego weel monnes kohtas külwati Ria wakka Ria wakkama peale, agga sedda arwatakse nüüd kahjuks, sest et linna koggu wähhem saab ja arwa külwatud linna jämmc ja kõrre kaswab, ja selle läbbi ka kiud mitte pehme ei sa ollema.  Töösi on kül se, et arwa külwatud linna 170