hapäewal jutlus olli." Sedda kuuldes sai õppetaja  süddawagga ligutud, et ta lapse jutto peale ei musta egga walget ei sanud wastata, maid andis temmale kät, jättis Zummalaga ja läks kurwa melega eddasi, ning mõtles issienneses:  ei mitte üht pibelt Wälise keles ja liggi wie wersta peal käia luggemas!" Need mõtted ei annud temmale ennam rahho, ta olli selle ülle ärra kohkunud, et ta sönnagi ei woinud  räkida. Ehk kül talwe aeg olli, läks ta ommetige kohhe Londoni linna, omma waese Wälise rahwale abbi otsima, ja just sel korral  olnud nende uus allustud traktati seltsi kommission koos ja otse nago temma sureks õnneks olla ta ühhe omma sõbra läbbi ka sisse widud. Seal nende nõu ja ettewötmist kuuldes  kaswas ka temma süddames üks sowimine ja sedda andis ta selle kommissionile teada, ja kui ta nimmelt selle lapse jutlustamist neile olli könnelenud, olla se igga ühhe süddant ni wagga ligutanud, et igga üks warsi ärranäggi,  et selle ülle tarwis nõu piddada, kuida selle pudusele abbi sata. Warsi panni üks omma arwamist teistele ette, üht seltsi assutada,  kes sedda murretseb, et piidled ka Wälise  kele sawad trükkitud ja oddawa hinna eest rahwale müdud. Selle peale hüvis selle seltsi sikkertär ja ütles: ..Kui meie ühhe piibli seltsi assutame, mikspärrast siis üksi Wälise rahwa kassuks, miks mitte kõige Inglise- ja miks mitte kõige mailma rahwa kassuks; küllad on weel teisi kohtasi, kus piiblitest suur pudus on!" ja Issand ütles selle peale Amen. Kõik se koos ollew selts sai nüüd nago ühhest ellawast waimust ligutud ja iggaüks olli walmis kät adra külge pannemas, ja sedda head asja eddasi  awwitamas. Oppetaja Steinkopf, üks Stuttgardi linna mees, kes ka sette kommissioni  lige olli ja pärrast Londoni ewangeliumi Lutteruse usso Sawoie-kirriko õppetajaks sai wallitsetud, wöttis kohhe nõuks Saksamale minna ja sedda maad läbbi reisida, et nähha, kuida luggu selle polest seal on, kas seal pühha kirja polest otse sedda samma pudust peaks leida ollema, mis Inglismaal ja otse selsammal aeal tulli Saksamaalt ühhe Nürnbergi  kaupmehhe Tobias Kislingi läbbi nago üks uus ärritamine Londoni, kes ewangeliumit, sedda kallist Jummala sönna perlid omma igga aastase kauba tallitust reisi peal ostis ja kasa wöttis ning nenda sedda kallist pühha kirja kõige Saksa- ja Austria male waesema rahwale oddawa hinna eest ärra müüs ; sest ta arwas otse nendasamma, kui temma ärrasurnud  endine söbber Klaus Harms Kieli linnas,  et igga innimese! peab piible ramat, ehk pühhakirri ollema, et nad jälle sellega tutwaks sawad. Selle peale tullid ta käest ennamiste igga päerv kirjad Londoni, kus ta Saksama piible pudust ülle kaebas ja teadust andis, et se koggoniste wöimata, nenda kui praego, ni paljo piiblid senna murretseda, kui seal tarwis ja temma teadaandmised ollid, kui tulle säddemed  Londoni meeste süddamete peal, mis neid sundisid omma ettewötmisega rutta ta; ta sowis ikka, ja wägga süddamest, omma reiside peale rohkem piible ramatuid sada ja ka sedda, et neid kõige mailmale peaks trükkitud sama. Agga weel paljo ennam kulutas öppetaja Steinkopsi juttustamine Saksama piibli pudusest ja rahwa näljast ello sönna järrele, mis ta issi seal omma silmaga omma rahwa jures näinud, kui ta seal ümberreisinud ja kui suur nende waimo waesus  seal õige olla. Agga põhjapool Saksamaal  olla selle polest assi nattuke parrem olnud,  nende pühha kirja pudüs olnud wähhem, sest nad olla sealt omma lähhedalt Kasteini anstaltist kaunis oddawalt omma waimoliko jänno kustutada woinud, nad sanud sealt kaunis  oddawalt piibli ramatuid osta; —lõuna poolt assi olnud selle polest paljo kurwem, kus ta mitme waest koggoduses 56—26 wamili  leidnud, kellel haddast üks ainus uus testament luggeda° olnud ja stddagi osta, põlle neil jöudo olnud. Kõik st assi ligutas nende meeste süddamid ja sepärrast andsid nemmad  Jummala nimmel awwaliko seitungide läbbi omma ettewötmist kõige Jnglismale ja kõige rahwa suggu ja seisustele teada ja iggalt poolt kostis lahke wastowötmise heal wasto; ja nenda sai siis 7. Märtsil 1K64 üks kristlik piible selts assutud, mis tänna päewani sedda nimme: ..Inglise ja Saksama piible selts" kannab.  Se selts murretses siis, et igga kele murde peal piible ramatud said trükkitud ja hinna polest ka ni oddawaks tehtud, et st iggaühhel  woimalik olli, sedda ramatud ennestle murretseda; kõik piddi nenda sündima, kuida 366