Perno Postimees ehk Näddalileht M/A s-p ««72. »«"°s neljapäew 3. Wcbruaril.^ aasta Ses lehheS seisab : Wanna Mäekülla Jakobi külla jut. —O mm alt maalt: Pernust: Kauba aeamisest. Tallinnast: Kulutus. Eestima maggasini aidade seisus. Hapsalust: Waestele kingitud. Laewade käimisest. Peterburgist: Kolera. Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh. Moskwast: Wäe mundre muutmisest. Rahwa arro. Harkowist: Talli wilja pällude seisusest. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Uus minister. Krahw Keiserling. Prautsusemaalt: Kuida nende koddused asjad praego on. Hispaniamaalt: Ministrid sassis. Uemad sönnumed.  Wanna Mäekülla Jakobi külla jut. Pos ti me e s: Agga kule w'a Jakob: kust sa sedda tundsid, et se mees, kes so heinad ostis, saks olli? kas sa siis maksid ta'ga saksa keelt? Jakob: So soh, kule mis sa nüüd räkima  hakkad, sa öitte nago tahhaks mind wanna  innimest nattuke ka pilgata! Noh, olga peale! kui sa just tahhad mind nattuke ka nokkida,  te siis peale, egga söbrade wahhel sest ka suremat luggu põlle, teen issi, kui mees tuttaw,  mönni kord seddasamma, eks nalja jutto woime wahhel ka nattuke ajada. Kui paljo sa issi saksa keelt mõistad, nasamma hästi mõistan minna ka; eks so meles olle ennam, kui me poisikese pölwes rätsepa wanna ramato seest, kus üks pool eesti ja teine pool saksa kele olli, saksa keelt õppisime? Kes teab kust mailma nurgast ta sedda kätte olli sanud, ta õppis issi sealt seest ka ikka sure holega saksa keelt. Ma ei tea, kas kramatik, woi mis selle ramato nimmi olli. Sa tead ehk sedda weel, kui meie kahhekese nodal hakkasime saksa keelt räkima, mis enneste arwates, suur assi piddi ollema, agga seal olli teiste seas ka üks wanna mees, kes enne mul põlle ennam meles, Wirtsus woi Wöllas, woi kus mõisas  aida-mehheks olli olnud, agga se selletaö teistele meite saksa keelt ni hulluste ärra, et m'e ennam ialgi teiste kuuldes sedda julgend räkida; sest ta olla Mõisa paiMs silledamat saksa keelt õppind kuulma; agga kui paljo ta issi sedda mõistis, ei tea ma mitte, agga iggaüks  uskus ommetige ikka wanna innimese jutto. Ehk ma issi kül saksa ja wenne keelt ei mõista, agga siiskilowin ma, et kellel se wöimalik on, se Möllemid, sest meie aeal on neid wahhest wägga häddast tarwis. Mönni kord woiks kegi noor innimene head tenistuse kohta leida, agga kele puduse parrast ei woi, ehk olgo nored mehhed, kes wäetenistusse  peawad minnema, eks olle siis paljo kergem,  kui enne jubba wenne keelt mõistab. Ah ja, sa kössisid: kust ma sedda tundsin, et se saks olli? Eks tal ollid jo saksa rided seigas,  sest meie olleme maal õppinud ikka igga