10ne peale säätud, kindralkuberneri hsrra, würst Bagratiom mattuseks, on alamal seisawad herrad Peeterburgi sõitnud: kuberneri herra paron Üksküll, kindralleitenant Swetschin, Landmarscha! von Bock, pürjermeister Hollander  ja kantseleidirektor Schillinski. Just mattufe  aeal on iga Ria linna ewangeliumi Lutteruse  usu kirikus leina ehk mattuse kellad helistatud;  pärast lõunat kello 5 aeal saab katuligi  usu kirikus helistatud. Pühapäawal, 18. Jaanuaril, on säälatses Peeter Pauli kirikus ärasurnud kindralkuberneri  herra hinge ülendamiseks piiskop Serawim  jumalateenistust pidanud, kellest linna ja maa ülemad wanemad osa wötnud. Ka 19. ja 20. Jaanuaril on igas Kreeka õige usu kirikus kello 11, leina jumalateenistust peetud.  Naesterahwa Lomonossowi-gümnasiumis  on tema mälestuseks üks palwe peetud ja kooli öppetus tema mattuse pääwal seisnud. Otse nendasamma ei ole ka Balti politehnikumi  koolis, kelle kurater ärasurnud würst olnud, ka mitte ettelugemesi peetud. Ka linna teater olnud sel õhtul kinni. Sääsed Jaanuari kuul. See aastane  tali näitab oma olemises mõnda iseäralike  ja wedert olemist. Ühest külmast, mis siin meie juures wäga aruldane ja mis n'agu üle paraja oleko, pöörab ta korraga pea kewadise  olemisele ja aega mööda seesuguseks lähäb, et endine wali herra koguniste enam tunda ei ole. Omaks suureks lustiks ja rõõmuks  tellib ta enese! hulga sääska, kes kui teatre tantsijad oma lustliku tantsuga röömustawad.  21. Jaanuaril, kesk lõuna aeal, kus päike õige sojaste paistis, on ta siin ühe puude ladumise platsi peal, oma lustliku tantsjaid, tantsida lasknud. Mõned neist kerge watti meestest ning tantsijaist on elusalt näha toodud.  Leitud surnu. Mitawi linna jaus Ambareni ulitsa ääres olewa majaperemehe lontmaakeri Braueri kutsar, nimega Johann Bruwel, on 19. Zaanr. s. a. tema elu toast surnud leitud. Teda järelwaadates, on politsei  tohter tema pea seest kaks kaunis suurt auko leidnud, mis siis seda selgeste tunistawad, et Bruwel ei mitte alwatuse ega muu surma pole surnud, waid mahalöödud; kes aga tema  otsa kõpsija olnud, seda teab Jumal üksi. Talinnast. Laewade käimisest. Kuida  saält Kroonlinna seitungi läbi kirjutakse, on möödaläinud 1875 aastal 615 kaubalaewa sisse tulnud, kellest 245 wene- ja 138 inglise laewa ja wälja on läinud 593 laewa, kellest 235 wene- ja 133 inglise laewa olnud. Wilja saagist. Selle järele, kuida statisti komite seda kokkowötnud, on wiljasaak aastal 1875 Eestimaal olnud: Mõisamaade peal saadud nisu ja rukkid s^/4, odre kaero 5 ja kartuhwlid wilja ehk jälle: kui mitto tsetwerti ühe tessatini pealt saadud. Nisu on saadud rukkid odre kaero ja kartuhwlid 48 tsetwerti. Talu põllud on wälja andnud: nisu 4, rukkid ja odre 4V2 ja kaero ja kartuhwlid wilja, aga tsetwertisi tessatini pealt rukkid s^/2, odre kaero Bja kartuhwlid 42 tsetwerti. Kõige parem nisu saak olnud Läänemaal,  teiste wiljade saak jälle Harjoma.al; kõige waesem rukki, kaerade ja kartuhwle saak olnud Järwamaal ja nisu ning odra saak Wirrumaal. Libawist. Laewade käimisest. Säält kirjutakse 23. lanuaril: Tunaeila purjutasid y)iis laewa meie sadamast wälja ja soojamaa puuwiljadega Laaditud auuro laew..Danmark" tuli sisse. Eila tulid auuro laewad „Wiktoria",  Woniks" ja ..Delbrük" sisse. Wiimasel  neist on raua laadung sees, mis Riga pidand minema; laew on tee peal wiga saanud,  ega pea wet, saab sagedaste wälja pumbatud.  Jea keetmist laewadel ei ole praego enam. Peeterburgist. Riigi sissetuliko wälja arwamine 1876 aasta peale on umbes 535 miljoni ja iseäralikud sissetulikud 35 miljoni, mis siis ühtekokko 570 miljoni wälja teeb. Sissetulik ja wäljaminik wastastiko  pannes, jääb 86,000 rubla üle, mis rohkem arwatud. Wiina oksist raha on ja tolliraha 6 miljoni rohkem arwatud kui aastal 1875. 52