Perno Postimees ehk Näddalileht S 4 »L 72 I«"cs tPernus, neljapäew Zunil.^ aaSta. Ses lehhes maalt: Peruust: Keisre Peetre !. 200 aastane sündimise päew. Immeks pannemine.  Liwimaalt: TuliMAs. Niast: Tühwuse többi. Peterburgist: Uppumise surmast peästetud.  Wäljarändajatest.  Pihkwast: Meike wastohakkamine. Nishni-Nowgo radist: Prii tullekustutajate selts. Wö eralt maalt: Saksamaalt: Piddud. Wee upputusest. Prantsusemaalt: Rahwa koggo ja Thiers. Jtaliamaalt: Kroonprintsi reisist. Jawa sarelt: Tullepurtsaw mäggi. Uemad sönnumed. Intressi pabberid. Kauba hinnad. Ommalt maalt. Pernust, 31. Mail. Keisre Peetre I. 200 aastane süüvimise päew. Eila olli se suur ja kallis mällestuse päew, mil Wenne Ligi essimene Keiser ja rigi allus muri ja kindlaks kinnitama põhja pannia Keiser Peter  1. kahhe saea aasta eest sündinud. Se päew olli siis kõige Wenne rigile üks wägga tähtjas päew ja ka meile ning kõige kolme Balti kudbermangule. Temma, se suur, kallis  ja wäggew mees, olli se, kes meid Rootsi küljest lahti leikas ja Wennerigi külge siddus. Enne sedda, kui Peter !. aastal 1710, meie kubbermangud Wenne rigiga ühhendas, ollid allalised soad ja werrewallamised meie maal ja meie kubbermangud ollid kord ühhe ja kord teise wallitsuse al, kus üks ennam ja teine wähhem neid piggistas ja näppistas; agga sest sadik, kui meie kubbermangud Wenne wallitsuse  hõlma alla said, on rahho meie maal waliitsemas ja meie ellame rahhus, kui lapsed emma sülles ja temma rinna otsas; sepärrast on siis se päew mil meie peästja sündinud, wägga armas ja kallis ja igga tru allam ruttas  ka hea melega pühha kotta, omma Jummalale  tänno andma, kes meie rahwa ohkamist kuulnud ja meie peästjakö Üht wäggewat meest ilmale sündida lasknud. Kuida mannad kirjad  juttustawad, on temma igga piddi omma ma- ja rigile kassuliko asjo murretsenud ja nenda Wenneriki ühheks õitsemaks rigiks seadnud.  Sedda tundmad ka kõik Wennerigi üllamad  ärra ja separrast on nemmad tännulikud  lummala wasto, kelle käösiwars tedda hoidnud ja kaitsnud. Meie linna kaupmehhed ja pürjerid on rae kohto sowimist lahkeste wastowötnud ja selle sure mehhe auuks üht mällestuse sammast seadnud, se on üht tüttarlaste  elementar-koli Üllejoe allewisse ja selle kolile nimme pannud..Peetre-kool." Parremat  ja kallimat mällestuse sammast ei õlleks nad ka temmale mitte panna wöinud, sest mis on üllem kui kool? Kuida judba uema sönnumite  al ommas 22 numres olleme nimmetanud, sai meie linnas iggas kirrikus tänno jummalatenistus  petud ja otse nendasammoti ka iggas  kirrikus maal; kui paljo rahwast maal sel