rohkes te senna olli kokko tulnud, terretas tedda hurra viskamisega. ..Wallitsuse teadaandja" ütleb, et suur Majestät,  Persia Schah, 7. Mail lõuna aeal kalli terwisega Moskwa linna jõudnud ja arvutumast  rahwa hulgast sure römo viskamisega terretud; öhto käinud ta^teatres. Ketserina ellokorter Sarrenus, sest könneleb Tallinna seitung: Se maea, kus meie suur ja armoline Ketserina ellab, on Tasso wanna maea körwas ja on enne üks neist kõige parremaist wöerastemaeadest olnud. Kui se maea sure Keiserinale körteriks sanud ürirud, olla maea perremees sedda warsi surendanud  ja kennandanud. Se maea seista üsna merre kaldas, ühhe järso kiwwi murdo peal, eest külg wasto merd ja olla kolmekordne. Allumise korra peal ellada suur Ketserina, teise korra peal temma wend, Hesseni prints Aleksander  ja kolmandama korra peal Keisenina liggi ollejad ja seltslised surem suggu rahwast; teised tiggi ollejad sanud muiale sisse üritud. Selle maea jures olla ka üks weikene lust-aed, kus kaunis rohkeste orani ja sitroni puid kaswada.  Jtaaljased römustada endid wägga, et meie suur ja armoline Keiserina seal ennesele  ello kortert rvötnud; mitte üht seitungi ei tulle seal wälja, kellel mitte middagist temmast juttustada põlle. Sure Majestäti jälgid tilkuda  ka iggal pool rohkeste head; hiljoti olla ta Sarreno waeste laste koli heaks jälle ühhe summa rahha kinkinud. Doni kasakate maalt. Kui suurt kahjo ellajate többi, mödaläinud aastal seal teinud, sest tahhame siin allamal jutlustada. Sealt seitung Ütleb sedda többe iggas maakonnas olnud ollewad ja on ülleüldse 191,200 sarwellajast  aja tahha weddanud, kelle hind ühtekokko  3,700,900 rubla suur arwatakse. Lammaste  arro mis többi aja tahha winud, ei olle kül ni suur, kui sarw-ellajate arro, siiski olnud neid ommetige 109,000 pead, kes omma pölwi surma ees piddand nödkutama ja nende hinda arwatakse 369,000 rubla peale. Ellaja karri, on pollomehhe kaptal, langeb sealt monni,  siis jäeb kaptalile kohhe auk sisse ja temma ni ja ni paljo waesemaks. Kui nüüd seal ni rohkeste kilajaid langenud, siis ei olle se selle rahwale mitte kossumiseks, waid waesendamisekö  olnud, on ni ja ni paljo ommast kaptalist  kaotanud ja kahjo sanud. Pensa kubbermangndest. Kassi nuse kaswamine. Römuga loeme seitungides, kuida Wennemaal üks wallawallitsus teise järvele,  wina j omist, tallorahwa kestest ärrakaotada  ja se minna kennaste eddasi. Pensa maakonnas  olla 29, Kerenski maakonnas 73 ja Nishni-Lomowi maakondas 88 walda, kus wallawallitsused wina joomist koggoniste kautanud.  Teiste seal ümberkaudo maakonnades, on assi ka hakkamas ja lota, et se pahha többi ka sealt kantud saab ja tassin ello rahwa seas asset saab leidma. Nenda könneleb Pensa kubbermango seitung. Peaksid meie wallawallitsused  ka hakkama selle pahha többe wasto tööd teggema. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Braunshweigi aujärje pärria asjust, kirjutakse Wini linnast, et keiser  Prants Zosepil köwwa nöu olla endise Hannoweri kunninga Georgi ja Preisi wahhelesi  asjo ühhendada ja korraliko ollemise sisse seada. Tuttaw assi on se jo meil, et Braunshweigi  hertsogil lapsi põlle, kes temma järrele  wallitsuse ohjad omma peusse wöiks wötta ja temma sepärrast aegsaste selle peale peab mõtlema. Werre paksuse ja lahhema õiguse läbbi, peaks nüüd endise Hannoweri kunninga wamilil, essimene õigus ollema; agga seal seista wanna Preisi kunningas, woi Saksa keiser Willem selle wasto, sest et temma ja kunninga Georgi wahheline ühhendus mitte hea ja leplik põlle. Sedda laggund ühhendust tahta nüüd Austria keiser katsuda Wini linnas, kus sedda kord rohkeste Saksama würstliko mehhi koos, ärraparrandada ja asja jälle korralikuks  tehha. Kas se temmal peaks korda minnema,  kes sedda ette woib teada, agga suurt lokust ei woi selle peale kül mitte panna; nipaljo  õöldakse, et Oldenburgi Suurhertsog enne omma ärrareisimist Wini linnast, pitkem aeg Saksama kroonprintsiga juttu ajanud; mis asjast nad könuelenud, se jäeb nende omma teada. 173