ennast Prantsuse troni peale tõstis ja mõnda önneliko lahhingid olli piddanud, nimmetas ta ennast keisriks ja Prantsuse riki keisre rigiks  ja otse seddasamma teggi nüüd Napoleon !!!. ka. Milituse ja pettuse läbbi wallitsedi tedda esmalt prasidendiks ja sealt hüppas ta troni peale ning nimmetas ennast ka keisriks. Omma wallitsuse ajal piddas ta söddasid, kust ikka wõido kroniga ehhitud kojo taggasi tulli, mis siis tooda ennast ja rahwM m torMsks teggi, et ennam omma nahha sisse ei mahtund, künni nüüd wimane södda sedda aukrooni ta peast mahha kiskus ja tedda troni pealt mahha tõukas ning rahwas wägga allandud sai, ja Prantsuse riikwabbatrigiks seatud, mis Üks präsident  wallitseb. Sellega ei tahha agga rahwas leppida, waid seal on pakjo neid, kes wägga heametega sedda riki jälle keisri rigiks sowib ja wanna Napoleoni poega keisriks tahha b tõsta. Assi ei tahha agga eddasi minna, ja nimmelt sepärrast mitte, et surem jaggo selle wasto seisab;  sest on neil siis allati jaggelemist, ja ütlewad  ka mönned, et kui keisri rigi sowiad omma woito peaksid sama, siis suur mässamine  saab tõusma, otse kuida se praego His- Wmamas! on, mis Megi wägW ennam ei Pua waigistada. Danimaalt. Suur wöeras. Ühheks sureks tunnistuseks, et kõik Europa önneliko rahho sees ellad, on se, et sured rikide rvallitsejad  issi ehk nende wamitid, ühhest teise ümberreisiwad  ja wäljamaa wallitsejate jures wöeraspeu!  käiwad. Praego on Saksama kroonprints  reisi peal ja on Donimaale, Malmö linna jõudnud, kuhhu Dani kroonprints temmale  wasto reisinud ja omma kunningliko issa käest üht kutse kirja temmale winud, et ta ka Dani kunningliko wamilie jure Wredensborgi woeraspeule talleks, mis Saksamaa kroonprints ka tännogo wastowötnud. 6. Augustil olnud temma auuks suur söma-aeg, kus Dani kunningas  omma sure wöera auuks ja temma terwiseks  klaas kallist j odawat wina wälja j onud. Sedda olla ka Saksamaa kroonprints wasto teinud ja Dani kunninga ning temma wamili tarwiseks ja tullewase jädawa rahho ja ärra- närtsimata söbruse peale, et mollemad rigid, kui naburid rahhulikult ja leplikult ellawad. Türgimaalt. Persiamaa Shah on 6. Augustil, aeal kuida Konstantin õpetlik  teada antakse, senna sanud. Senna tulles on tedda sure auustusega wastowöetud ja terretud.  Snred-tükkid, nihästi kindluste, kui söalaewade  pealt hüüdnud omma wäggewa heälega  terretamise hurraa temmale wasto. Manna  Sultan olla temmale laewa peale wasto läinud  ja tedda künni Beglerbegi losst peale saatnud,  kust ta lühhikese aea järrele Dolma Bagdshe läinud. Ta olla ka Sultani jures wöeruspeul käinud. Mönnesuggused sönnumed. Meie aegne noor naesterahwa põlli on wägga  maias kõrge apsatiga sabaste järrele, nad otsiwad neid kust agga katte sawad, egga wata selle peale, et nad kallid ehk mitte. Agga kas teate, mis targem rahwas ja issiärranis tohtred  ütlewad: nemmad laidawad sedda koggoniste  ärra ja ütlewad sedda ühhe naesterahwale,  kelle ihho lodus ja ollemik koggoniste teine on, kui meesterahwal, koggoniste terwise rikkuma ollewad. Ühhe innimesel on temma selja-roog nago ihho tuggi ja kinnitus ja se sada naesterahwa jures kõrge apsatiga sabaste läbbi nago ommast seiso kohhast walja aetud, ja mis muud kahjo teggewat asja seal weel nimmetakse  ja wägga süddamest sowitakse, kui omma  termist ei tahha rikkuda, wanna maddala apsatiga sapaid peawad kandma. Sedda tahtsime  siis omma noorde öddedele na nelja silma al ööda, et teised sedda ei kule. Piddago iggaüks  omma termist kallimaks, kui kõrge apsatiga  sapaid! 283 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Pajako mõisas, Nissi kihhelkondas, Perno postmaantee lähhedal, on üks karjani  öis rendi peale sada, kus head põllud, heinamaad  ja issiärralik karjasmaa, uus ellomaea» laut ja köök. Ka on üssikud tallo kohhad, kas rendi peale sada ehk pärriseks osta. Lähhemat teadust annad Pajako möisawallitsus. Pajako mõisas, 19. Augustil 1873. Baron Stackelberg. s