ja luggenud omma rahwa ülle, wötnud agga sealt ümberkaudo assutused ka liggi ja nenda olla sealatse rahwa arro 813 tuhhat hinge. Hea perrekond, kes päwas hea kord leiba ja leiwa körwast tarwitab. Inglismaalt. Sealane rigiwallitsus peab ka kõige surema söbrade käest heaks wötma, kui nad tedda selle polest laidawad, et ta kõige omma kässo waljusega Zrima seggadusi  ja nende mässamist ei suda taltsutada. Sealane rahwas on jubba mõnda aega, kuida se meil jubba ammugi teada, rigiwallitsuse wasto, egga tahha ei misgi asjas sönna kuulda, egga kässo al ellada. Kui ka rigiwallitsus ommalt poolt allati teeb, mis temma kohhus, siiski jäeb rahwas wastaseks; jädawat rahho ei tahha kuidagi senna ennam sada. Kässust nad ei holi ja kohhut nad ei häbbene egga karda; sepärrast peawad kannatama ja odama, egga sedda koggoniste immeks pannema kui aastate pärrast jälle leppiwad ja rahhole jätvad;  egga kegi kohhe wilja lõika, kui semet mahha teinud, wöttab aega, enne kui walmis saab. Hispaniamaalt. Seal astuwad wimase!  Webrüaril kaks suurt meest teine teise wasto wälja, mitte ihho rammo, waid püstolite  peale, kummas parrcm sihtida oskab, ja need olnud Bourboni prints Heinrich ja Montpensiri hertsog. Läinud möllemad duelli peale wälja, prints Heinrich sanud laengo pähhä ja olnud ka warsi walmis. Sest asjast kirjutakse Madridist nenda: «Se assi on nüüd selge, kuida duell prints Hindriko ja Montpensiri hertsogi wahhel olnud. Nad läksid püstolite laskmise peale, Madridi linna lahhedale metsa, wälja ja kummagil olli lubba kolm korda laska ja iggakord nattuke lähhemalt,  kus jures printsil se õigus olli, enne laska. Püstoli kuul läinud tal körwa takka sisse ja selsammal silmapilgul olnud ta ka surnud.  Prints Hindrek olla ennesele ka tohtre kasa wötnud, mis hertsog mitte põlle teinud. Duelli aeal olnud hertsog wägga külma werrega,  egga põlle sedda wähhemadki kartust egga hirmo tundnud, agga pärrast olla ta wägga ärra nörgastanud ja peab praego weel wodis maas ollema; werre pallawuse parrast olla temmale kaks kord adert lastud. Prints Hindrik olla otse sepärrast Parisist Madriti tulnud, et hertsogi sundida, duelli peate tullema."  Nüüd tulleb küssida: Mikspärrast ollid nad duelli peale wälja läinud? Siis kirjutakse Parisist 1. Märtsil nago wastuseks: ..Kuida kuulda, on nende wahheline duell sest tulnud, et prints Hindrik ühheawwaliko kirja läbbi hertsogi teotanud ja laimanud ja et teine sellega põlle rahhul olnud, olla ta tedda duelli peale wälja kutsunud." - Meie woime siin weel need paar sönna jure lissada: .Mis ta otsinud sedda ta ka leidnud. Nenda käib selle kässi, kes omma elluga mängib."  Sanud  4. selle ku päwal mahha maetud. 95 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri põiest lubbatud. Rigas, 14. Märtsil 1870. Teadaandmised. Perno wogtei kohhus annab ssläbbi teada, et endise pesukeri J. Serkohwi parralt, Perno-Ria allervi 111. kwartalis M 92 al seisaw ellomaea aeaplatsi ja körwaliste honetega rae - kohto kässo peale awwalikult peab ärramüdud sama, ning Väljapakkumise päwad on 27., 29. ja 30. Aprillil s. a. ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama 2. Mai ku päwa peale kinnitub, mikspärrast siis kõiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud päwal ja igga kord kello üksteistkümmend  senna kutsutakse, omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma, ning peawad parrast otama,  mis jurelömise polest saab mõistetud. Pernus, 16. Märtsil 1870. Oberwogt Brakmann. M 209. Sikkertär A. G. Mors. z Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et rae-kohto kässo peale 14. selle ku päwal M 638, ärrasurnud pottisseppa meistre G. Schroppi järrele  jänud maea, mis linna sees I. kwartalis, nummer  30 al seisab, ja temma pärriate ommadus, kõige selle pärralt körwaliste honetega awwalikult peab ärramüdud sama ja wäljapakkumise päwad on 27., 29. ja 30. Aprillil s. a. ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama 2. Mai ku päwa peale kinnitub; mikspärrast siis kõiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud päiwi! ja iggakord kello üksteistkümmend senna kutsutakse, omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma, ning peawad pärrast otama, mis jurelömise polest saab mõistetud. Pernus, 16. Märtsil 1870. Oberwogt Brakmann. M 210. Sikkertär A. G. Mors. -