hsl sesuggUstl - Mmlutid -SWa -ja-M--«sWlste  peab - uks sesuMu ne hirmus IvSM Ws Mndi PÄrrast- lastmist-löhkema-.-' Sedda kahjo, mis üks sesuggune pomM kuul-tseb/ kui ta lõhkeb ott - Mwamata suur. ' Hommi ts läks pSvris sure KkK laskmine' lahti. WgaKs Wöib - issigi a-rwa ta, - missuggune praMin-'seal olli, kui ützhe min Nuti sess- 2ipauko laskud; Rggi nelli. sadda - suurt tükki, mõnneN -seast viM sured/ süllitasid lausa tuld' kindlusePeale, kus kulid Mk-purruks-lõid'/ ''Ms ees Md. Km Müüd kindluse ja linna'prüggi ünmkud komwandandi süddant ei süllata- et linna Sakslaste kätte ärra annab, siis el slle ka -se pÄäw ennam kaugel, kus sedda tormis ta käest Wöetakse. Zgga päwaga M nahhaj kui paljo pshha Sakslaste kulid kindlusele-teinud. Sedda wvib igga wähheM mõtleja Ktwata, kmda Ltzhemaea woi kindlust lNggo on, kui Mwas Mst Ähhat kuli, MS - Mchi õunad ta Wasts lastakse. Älleüldst M LännM tfitadM  ehk kindlust peale laskud ja lin, ni paljo kui wöimalik kahjo eest hoitud; agga o»Metige Nhwad siin ja seal mönnetz maead pöllema ehk Ms ello waest rahwal seal sees; kes tahha b kül hea melega kuli de rähhe al ella-da? Agga kui üllemad sunniwad, siis pea- WM kässo allused rahhul ollema, mis ttWbe peale tulleb. l /Septembril luggefdno  telegrammi, Mis Parisist olli Gexno tslßud, on Strassburg jubba Sakslaste käes. Selgemad- teadused puduwad alles. - Ommalt maalt. PsHMWst» Kauba aeaMissD Mihkle k« on ennamiste ikka kauba aeamise seiss ehk Mahhe aeD kus suurt teggemist ei õlle, Minnewa  aastase rohke Linna sagi parrast ei slle meie kalo kodda wee! üht päwa kinni olnud/ waid seal sn ikka teggemist; meie saddam ei moi ka mitte Laebada, et-ta woera laewatzsst Lühhi okmv§ kui ka mitte rohkem/ siis on dmAStige uks paar seal, kes kaupa tahtwad. Jubba Septembri ku hakkatuses olli wärske linna semnne: järg wäljas , kus sgga kaupmZhhsd MD Msel kahhe wahhek ollidz kas peawad sstwoi  mitte ja mis hinda andmas sest m MÄjama Ma - söa WWs ja MM' stpärrast ' kinni, nüüd olleme'agga luggeuuv, 'et' Prantsuse  söa-lüewad meie Läne merrest' wä!ja'läi- Md > ja loius, et - södda Ha saab lõppema, siis lwoiwW ka Sakfama laewad jälle purist lahti ja käima sada. Kui se nenba, siis Uhhäb  kiuna seemne kaup, kuiva se igga aMü olUud, jälle eddasi ja on pöllomehhed oMÄast Maa sagist jä kaupmeestel, töömeestel Mg laewä meestel omma kasso, ka püttasseppasi ei woi meie unnustads, sawad ka Md kokko panuema, ja Zummalale tänns andma, ek omma  tööwaewast Äddagi v Mud; sest Unna fteMned tarwitawatz püttasidj Muivo ek lähhä nad Petnust Saksamäle^ -S öa M e es te lahti las kM i sest kM> Noskwa seitung könneledä, et se süggffe M tuhhät meest piddand Meti peale lahti lasWd samä ; et ägga asjad wäljamaal ällesi segMsU, Ms parrast siis rigi wMtsus Mtewaatlik pkab ölleMÄ, sspärrast ei pea kui MW lahti sama. Ühtaego heawWMõred soldatid) mis tännim öppetuse ak MW, ÄH- HeMentW peale ärrajaggatW ftMa. Kõik Wenne wäe siirus peab siis, kmdaxahho aesl ta surus Mb olkema, OM tuhhande mehhe peale jäetama:- Riast. Mis suggune rahwas Eüropamaat  kõige saggedamnst sööda WdNÄ ja WerrewaUamist armastab, sedda leiame siin allämal: Prantsuse rrgi wallitsejad, üks VMmast  ja teine jälle ommast kohhast/' katsuwad sedda süüd, et Prantslased Eüropa rahho rikkunud ja söddä hakkanud, omma käöläst Zules Fävre Meb: „Ei minna Wda tahtnud!" Wiktör Hugo ütleb : ..Ei mlnna sodda tahtnud!" Napoleon ütleb: .Ma ek slle Mgi selle peale mõttelnud, sodda pid- Vada, agga rahwas tahtis sedda!" Neil kõigel kolmel on södda wastomeelt ja hirmus, kuida nad sedda issi tunnistanud, agga kas sudda ka sedöasämMa tunnistab, sedda ei tahhäks meie mitte uskuda. Prantslaste sodda õlleks meis aMates üW sõrme daitüs, misstlggiine rahwUKkõige rHkem sööda armastab, ja söä feggädüstes oMdr Meie aegne Msta säeanM ' püab 'rahhs ommas MlMchoM sa Ddä kulgutada,- st ikka Md- 315