Peeterburgist. Söa platsist. Waenlane,  kes selle wastu ennast oli walmistanud, et kindral Tergukassowi detashemangu peale minna ja temal hinge kinni pigistada, on enesele  Müsingi kitsa koha peale seisu paika wötnud.  27. Juulil on waenlase ratsa wägi meite wägede eeskäija meeste kallale tulnud, saanud aga meie meestest tagasi löödud, kus juures nad 29 surnud lahingi platsi peale maha jätsiwad. 2. Augustil paniwad meite suurtükkid,  oma pattareide pealt Rustshukis, 8 Auuruwesket põlema ning ka waenlase suurtükkisi  sundinud oma suud kinni pidama; järgmisel päewal aga, on suuretükkide paugutamine  pea kõik päew otsa kestnud. 2. Augusti  kuu paewa homikul, katsus üks türgi kolonne Plewnast Tukenitsa peale minna, sai aga meite suuretükkide läbi sunnitud ümberpöörma  ja tagasi minema. Peale selle, kui meie mehed jälle igaüks oma koha peale paigale  saiwad pantud, on kõik wagusi. - Söap lätsi st. Et Muktar pasha ei saaks öiete tähelpanna, kuida kindral Tergukassow  Zsmail pasha wastu on minemas, on kindral Loris Melikow kätte wötnud, Muktar pasha seisu koha poole lähendada, et teda nenda nattukene eksitada. Waenlane wöttis kõik omad wäed kokku ja näitas, kui wägew ta on. Pitkema tapluse peale, wöttis meie awantgarde Külwerdanes omale seisu kohta ja suurem osa wäge läks Kürüktaru tagasi. Ses lahingis langesiwad meie wägedest surnud 1 ohwitser ja 69 soldatit ning haawatud saiwad  8 ohwitseri ja 279 soldatit. 7. ja 8. Augusti wahelisel öösel, on würst Tshawtshawadse  oma meestega waenlase ratsawäe peale läinud ja üht ohwitseri ning 6 soldatit wangi wötnud ja 29 hobust ning üht suurtükki ärawötnud.  Waenlase poolt langesiwad 69 meest ja meie poolt saiwad 2 ohwitseri weikselt haawatud. Criwanist. Armeenlastest. Armeni wamilidest, keda kindral Tergukassow Türklaste  tagaajamise eest üle piiri, oma kaitsmise alla oli wotnud, neist kõneleb ..Golos". Ehk kül need õnnetumad kindral Tergukassowi läbi werejanuliste Türklaste küüsist saiwad päästetud, siiski on nemad praegu alles ilma peawarjuta, lausa taewa all ja käiwad äranalgind  ning halasti säälatses ümberkaudsis maades ümder. Nende elu sai seeläbi hoitud,  aga missugune on see nüüd?! Käiwad kui inimese kujud ehk kui surnu marjud ümber,  alaline nuttu ja laste ning imewa laste kisendamine, toiduse järele, kolab igalt poolt, sest äranälgind emadel, ei ole nii palju imemist,  et laste kõhud tais saamad, sus peaksime kül küsima: Mikspäraft arwatakse üht seesugust  elu surmast parema olewad? Etshmiadsini  klooster teeb omalt poolt küllalt, annab neile manu rudid, mis kloostrilastest järel jäänud  ning ka toitu, aga see ei ulata meel mitte neid kõiki toita ja katta! Pisut on neid, kes saäl elama Armeenlaste juures elukohta leidnud. Wöeralt maalt. Berlinist. Kihlused. Printsessin Elisabeth,  prints Pridrik Kaarli teine tüttar on, kuida üks Saksamaa seitung sest kõneleda teab, 3. Augustil, õhtu, Oldenburgi ertssuurhertsogiga  oma kihlustd pidanud. Noh, eks ole jo mõlemad noored inimesed, kelle südamed  wastastiku ühteteist otsiwad. Türgi sõapidamisest kirjutab major von Liegnitz ja mis hiljuti ka awalikult teada antud, aga ometige kõik seda tähendawad, et riigiwalitsus, türgi söapidamise üle, pisut wöib melitatud saada. Waatame nüüd selle peale mis keiserliko saadiku teine sikkertär, herra v. Hirschfeld Konstantinopolis, türgi sõapidamisest  kirjutab, siis kisub see mägise käed russikasse  ja mokkad wiltu, nende hirmsa tööde üle, mis türgi soldatid sääl teemad. Herra von Hirschfeld, kes ise söa teenistuses olnud ja selle asjaga wäga tuttaw, oli prints Reussii soowimise peale, nattuke ümberreisinud, et oma silmaga näha, mis türgi soldatid kõik julgemad  teha, on tema siis Rumelieni läinud, et seda, mis säälatsist asjust räägitud, oma silmaga  näha ja kui wöimalik, Kristlasi Türklaste  häbemata tööde eest kaitsta. Herra v. Hirschfeld, kes seda tema hooleks ustud talitust,  suure ettewaatamise ja tarkusega toimetas, oli ka just see mees, kes seks kõlbas, sest et 283