jubba kül, M on jo rummal rahWas, tahta pool Muido ramatut kätte sada , mis auus ramato  kirjutaja silmameega peab tunnistama, nago 4Z kopp. selle ramato kohta pool muido peaks ollema. Et nüüd kirjutaja sedda ranwtut  nisugguötele ütleb kirjutanud ollewad, Wlel  aealehhed tundmata assi on, siis on se wägga kahjo, et ta üht kaarti Prantsuse maast senna jure on lissanud. Noh, küssigem weidrst  asja: Mis peab üks nisuggune kaardist teadma, kellel aealehhed tundmata assi on? Ramato kirjutaja näitab kü! Nks Krgeste kolitud mees ollewad ja ütleb ka ennast Eestlasse  ollewad, agga ommetige ei olle ta wöinud  omma möttid Eesti keles nenda walja ilmutada, et luggia iggas tükkis temma selletamisest  õiget arru wöiks sada. Ta on omma  tahtmist möda paljo wöera kele tarwis prugitawaid nimmesid selle ramato sisse malinud,  mis kõik kahhel ja kolmel korral jälle ärraselletud ja nenda kallist rumi raisanud, ja issi ommetige ütleb ramatut. ni lühhidelt püüdwad kirjutada, kui woimalik, nago õlleks meil tarwis Prantsuse nimmesid just pookstawi peal öigeste teada, egga meie Prantsuse allumaks  ei tahha egga sa, et neid ni taieste peame ütlema. Ühhe jao kõige ees pool kallist söa asjade juttustamise platsi, raiskab temma sündinud asjade juttustamisega ärra, nago kegi teine Eestlane sedda põlleks woinud' teada, mis temma teab. Aea lehhede luggijal on kül mönnusam 45 koppika eest linnast sola tua, enne kui selle ramato ostab. M. S. Meie näppo wahhele ei olle se ramat sanud, sepärrast ei woi meie sest middagi öölda, kas auus küllamees õigusega sedda laitnud, woi mitte, jo seal teisi ka olnud, kes sedda luggenud  ja need woiwad siis kõige parrem ka omma  arwamist selle ülle awwaldada, agga ikka pallume kannatlikult ja ilma wibbopüssiteta sedda arratehha; pikkameleline läbbi räkimine sadab kümmekord suremat kasso, kui wahheda sönnadega teise silma torkimise läbbi woib tehha. Kes wanna önsa praust Masingi näddala lehta on luggenud, teab kül ühhest möisto juttust, et armastus ennam jõuab, kui äk-wihha; sepärrast  tehkem tööd armastuses ja pitkas meles  ja selletage ommad asjad kannatlikult, siis lahhäb kM, mis omma Vahwa kaösuks te me, paljo löbbusamalt eddast. ..Innimesewihha ei te mitte mis Jummala ees õige on." (RM.) Ommalt maalt. Pernust. Õnnetumast surmast. Hadda ja habbi on sest Vül könneleda, agga mis wöime parrata! Töt ei tohyi meie sallaja piddada. Üks kutsar on isstennesele surma teinud; otti ennesele nori kaela pannud ja annast  üllesripputanud. Ni paljo kui meie tedda tundsime, näitas ta üks wisipärraline innimene Mewad , ta sõitis päewas mitto kord omma wanna lesse prouaga meie ukse eest möda ja laupäewal 27. Oktobril terretas ta meid lahkeste,  pühhapäew enne lõunat olnud ta weel kirrikus ja esmaspäewa hommiko leitud tedda  tallis nori otsas rippuwad. Ühhed rägiwad  nüüd sedda ja teised teist, agga kes woib sedda kõik uskuda; ta olla jubba monni aeg enne surma õölnud, et ta südda ei olla ühhe asja ülle koggoniste mitte rahhul, mis ta üks kord teinud ja se olnud: ta olla wallet  mandunud, se olla tedda jubba monni aeg pinanud; woib ka olla, et se temma meelt ni segganud, et ennesele otsa peale teggi. Jummal  hoidko meid selle eest!! Pernomaalt. Oppetaja lahku mise  st. Testama söbber kirjutad: Meie se aassane  leikuse pühha, mis 30. Septembril sai pühhitsetud, ei tonud meie koggudusele mitte römu, waid paljo ennam kurwastust, sest meie armas õppe ta ja W. Kristjani, kes liggi 12 aastat sure truusega siin Issanda winamäel tööd teggi ning meie koggovusele Jummala sönna walgust kulutas ning issiärranis kolide ja noorte laste öppetuse eest suurt hoolt kandis,  teggi sel pühhal omma wimist Jummalaga jätmise jutlust; tedda kutsuti Hargla koggoduse öppetajaks, Worromale. Mönne issiarraliko asja parrast sõitis ta alles 19. Oktobril siit omma ue kohha peale ärra. Unnaks Jummal,  et Testama koggudus jälle oige lvarma üht tublit hinge karjast saaks, kes tedda jätte nore rahho-maa peale ja iggawesse ello hallika jure wöiks juhhatada. 366