wad. Oh et tohtrite möllamine ka nende wiimaste juures asjata ei oleks! Aga kuida hiljem kirjutakse, peawad kaks neist önnetumaist  kliinikumis tohtrite parandamise al olema,  ja kellest loodetakse, et pea üsna terwekö saamad, kuhu kolm jäänud, neist pole sõnagi enam laustud, kas n'ad terweks saanud, wöi ärasurnud. Imeks panemise wäart on aga, et wing, kui sein al põles, kindlast laest läbi, ülemise toakese sisse tunginud, see ei näita koguniSte  woimalik olewad; aga ometige oli see sündinud. Libawist. Laewade käimisest. Säält kirjutakse 25. Detsem., lõuna kello 12: Meie sadam on, künni laadimise sillani lahti raijutud  ja jeä meresse aetud. Nii kaugele, kui silm ulatab waatama, ei ole kusagil j ead näha, waid lausa sula wesi, mis läbi siis laewadel midagit keeldust ei ole sisse ja wälja käija. Selle pääwa homiku olla säält wälja tormanud  muidugi tääda, auurolaewad: ..Anna Pawlowna", ..Ondiae", ..Diana", ..Merkur", ..Strelna", ..Ella", ..Maude" ja ..Balder." Tuul homikust ja kaunis wali. 27. kirjutakse:  Meri on lootside tornist künni sadama suuni jeäst puhas; sadama suust künni reide peale muidu õhuke jeätand waht, mis ka eemal  otse nendasamma näha on. Külma ei olla neil rohkem, kui 13 gradi. Libawi linn on suure ja laia mere randas, seepärast ei mõju külm sääl nii ruttu ega suuda nende merd nii wara kinni panna. Peeterburgist. 50 aastane males' tuse pääw. Kuida „Wal. tääd." kõneleb, on 19. Detsembril 59 aastat sest aeast täis saanud, et suur Majestät, Keisre Herra, Pawlowi  leibgarde rügemendi ülema walitseja auu nime sisse tõstetud. Selle pääwa pühanduseks  on pidand jumalateenistust peetud ja sellesamma  rügemendi 4 pataljonile antud uus lipp, pühalikult sisse õnnistatud ja paradet peetud saama. Järgmisel pääwal on jõumeestele  omas kasarmutes söömaaega lubatud anda, kus suur Majestät Keisre Herra ise juures saab olema. - Suurwürstina haigusest kõneleb ..Wal. tääd." 22. Detsembril: Wiimase tohtrite poo- lest antud kirja järele, mis tohtrid keiserliku kõrguse Suurwürstina Maria Nikolajewnä haiguse üle andnud, on suur haige laupääwa ja pühapääwase wahelise! öösel wägä rahutu olnud, mis läbi siis ka tema jõud wäga ws? henenud. - Koolid seismas. Kuida Peeterburgi  wene seitung kõneleb, on säälatsed krvonu-koolid,  koolide ülemate poolest kange külma  pärast 16. Detsembril seisma pandud ja peawad seni seisma, künni ilmad jälle pehmemaks  lähwad ja wali külm tagasi annab. Telegrahwide walitsus annab ..Wal. taäd." läbi tääda, st kange külm ka telegrahwidele  kahjulik olnud, ega ei lubada takkistamata,  sõnumid saata; iseäranis Peeterburgist öhto poole tulewad telegrahwid, olla wastased,  ega ei tahta hästi sõna kuulda ja sõnumid  senna wia, kuhu tahetakse. Zseäranis olla sõnumite saatmisega Saksamaale, Inglismaale,  Daanimaale ja Prantsusemaale lugu nattuke waewaline, telegrahw ei tahta igakord sönawötlik olla. Suurwürsti reisist kõneleb „Wal. tääd." ja ütleb, et keiserlik kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh 16. Detsembril, öhto kello 9 heas terwises wäljackaalt Peeterbürgi tagasi tulnud. Seesamma seitung kõneleb edasi, et suur keiserlik Majestät, Keisre Herra oma 50 aastase teenistuse jubeli pidul, kui Pawlowi leibgarderügemendi ülem, on sellesamma rügemendi  kommandirile, kindralmajor von Rosenbach,  tema trui teenistuse eest püha Annenordenit  Isest klassist andnud ja sellesamma rügemendi  obristit von Mewes, suure Majestäti  Keisre Herra wlügeladjutandiks nimetanud.  - Nimetatud rügemendi soldatitele, on suur Majestät, köigekörgliku rahul olemise tunnistuseks, iga mehele üks rubla käsknud anda. Wana pruuk. ..Golos" ütleb, et Peeterburgis juba wanast see pruuk olla, kange külmaga awaliko platside peal tuld üles teha, kus juures woorimehed endid sojendada wöiwad.  See aastase suure külma hakkatuses on linna amet linnaülema käest seks jälle luba palunud, wanast pruugitama! wiisi! awaliko platside peale tuld üles teha, mis ka linna- 20