tenistuses, ja selle aea sees iggas söas, kellest ta ossa wötnud, kitust söawöidudes sanud, sest et õnnelikult waenlaste ülle wöimust sanud, kes 60 aastad wenne söa - wäggedega tuttaw ja nende reas George ordenit aumärgiks sanud  üht sesuggust kitust woib wenne wäggi kül wasto wötta ja selle peale uhke olla. Sedda,  mis wanna keiser Willem omma suuga tunnistanud, on ta omma ordenite wäljajaggamisega  kinnitanud, sest ta olla neid kaunis rohkeste wäljajagganud. Löppetuseks ütleme weel, et suur Saksa keiser 24. Aprilil, parrast  eksersirimist, joaministre, kindraladjutanti Miljutini sellega auustanud, et ta temma jures wöeraspeul käinud. Söawäggedest Khiwamaal. Seitung  ..Nord. Pr." könneleb: Sönnumite järrele,  mis sealt olleme sanud, on Kasalinski wäggedel nende essimeste marsi päiwe sees, mil nad Sür-Darjast Jrkibaisse läinud, wägga külmad ilmad olnud; walli põhja tuul kiskunud  kradi klasi künni seitsme kradi peale olla; 24. Märtsil läinud ilmad alles sojemaks. Monnes  kohtas, kus söamehhed öö kortert piddanud,  olnud kaewud mitmesugguste asjadega täis aetud, et wee tilka põlle sanud, sure waewaga  on nad neid enne piddand puhhastama. Jrkibaisse olla söawäed monneks päewaks seisma  jänud, et senna ommale üht kindlust ehhitada,  kust Khiiwlaste wasto woiwad panna ja neile näidata, kust tee koju pole lähhäb. Kus kohta se kants ja kuida wisi se piddi ehhitud  sama, on Suurwürsti Nikolai Konstantinowitshi  holeks wälja arwata antud. Kolm kord 24 tunni aea sees olli kants walmis ja sured tükkid peal ning 25. Märtsil astunud karnisonid peale ning tõmmanud omma plaggo ülles. Pionid olla neid sönnumid tonud, et Khiiwlased  ka Kliitshi, Dau-Käre järwe are ommale  kantsi ülles lönud, kus Wenne wägge odata tahtwad. Aprili ku 17. päewal on möllemad wäed Jgda kaewo jures wastastiko koos olnud, kus nad esmalt wastastiko teine teise peale lasknud ja parrast rinno koos olnud, seal olla siis üks Wenne poolt kasaka ohwitser  moega labbi hawatud sanud; Khiiwlastest  olla 22 meest langenud; selle tülli ju- res olla Wenne wäed Khiiwlaste käest liggi 1666 kammelit ja muid ellajaid ärrawötnud. Kauba seitung ütleb Kasalinskist sönnumid sanud ollewad, et 22. Märtsil 26 Khiwa savikud  senna tulnud, kes 21 Wenne mangi, kes aeg aealt senna mangi wöetud, kasa tonud;  nad olla 56 päewa sedda teed käinud ja 12 päewa ühhest kõrbest läbbi läinud, kus nad mee tilgukest põlle leidnud; prukinud lund mee assemel. Rohke kalla saak. Peterburgist kirjutakse,  et kallamehhed Don jõe jeä wälja minnemise  aeal wägga õnnelikud olnud ja õige rohkeste kallo sanud; ütlewad et üks ainus kallamees 24 tunni aea sees künni 866 tuhhat  kalla sanud 1666 eest maksetakse 15 künni 36 rubla. Kui ta kõik need tuhhanded  on müdud sanud, siis õlleks temma 24 tunnine tenistus 84 künni 168 tuhhat rubla suur ollewad; sesuggune kalla saak turinud  terwelt wiis päewa. Mofkwast. Statisti sönnumed, mis Moskwa kubbermangust tullewad ütlewad jodawa  asjade kauplemise ennam kaswawad, kui kahhanewad. Wenne seitungi järrele on seal 430 kohha tarbeks, kus kanget joma aega müakse, 473 patenti wälja lunnastud ja nimmelt  230 trakteride tarbeks, 143 teiste joma maeade tarbeks ja mis weel peale selle, need janud weel öö kortrite ja kõrtside tarbeks. Peale selle olla weel iggas küllas wina mümise  kohhad, kus sallaja, ilma lubba patendita wina müakse. Meie ei woi selle ülle mitte immestelleda, et kange joma aea mümise kohhad  seal kaswawad, waid paljo ennam küssima;  ..Kas meie jures assi parrem?" Parraks!! Õitseb otse nisamma kui seal. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Saksa ja Dani kroonprintsid  on mollemad praego Wini linnas, Austriamaal, mailma näituse peal. Mitmist küljest kulukse nüüd rägitawad, et nende kahhe sure mehhe wahheline ollemine teiste tähhelpannemist  enneste pole tõmmata. Jubba Prago linnas on saksa kroonprints katsunud temmaga 165