wallitsetud kommisjW lähhäb omma nöupiddamistega  eddast, ja odetakse! tänna temma töö löppetust»'' u- MssajW Montrougest walja läinud , olla tossi, ja Entseinte peate laskmine lõuna ja öhto poolt lähhäb eddast. Wersaillest, 6. MM Hännafes rahrya koggus on rahhuteggemise nõu piddamWeö issiärralikult selle polest jutto olnud , et lota olla, et Saksa wäggede seiso aeg Parists seläbbi  lühhendud saab, et kassaminister sedda kindlat tõutust andnud, need essimesed I5l)0 miljoni maksetawat söa kullo, ühhe laeno lähbi, ühhe korraga tahhab ärra maksa. Wersaillest, 7. Mail. Parist peale laskmine  lähhäb Wanna wisi eddasi, ilma, et seal jures middagi kasso nähha õlleks. Rahwa wallitsus Ma ühhe antud kässo läbbi igga mehhele kohhuseks teinud, söariistad kätte Wötta ja rigiwallitsufe sõameeste wasto wäljs minna. Montroüge ja Jssü wahheline tee olla rigiwallitsuse sõameeste läbbi lahti tehtud. Reuillü peale minnik ei olle korda läinud, sanud  taggsst lödud. Rahho teggemiss assi ei olle rahwä koggo peal weel mitte läbbi rägitqwaks  olnud, Li ssa. Musta kuube. Mo musta kuube kanda Ma tahhan auüga Ja kät se peale anda Sul armas isamaa. Mo isa isad käisid Kõik musta kue sees Sest jägo uued wisid: Ma olen Eestimees. Ja tahhan mustas kudes End ika ehita. Miska mind ema luues Jo tõttas warjama A. R. Kirjawastussed. w., -- P. Tänname Teid wägga suddamest Teie kirja eest, agga pasiume mitte pahhaks panna, et rumi puduse  parrast nattuke lühhendanud olleme. Saab tullewa kord tullema. P. K. -- W. Kui sowite, et Teie kirja ommä söbrade  kätte peame wima, siis pallume enne wallakohto tunnistust,  et assi tõeste nenda olnud; näitab nattuke happo ollewad. 159 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 1. Mail 1871. Teadaandmised. Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et rgekohty. käKso peale 13. Webruaril 1871 -N 403, PernoMia allewis teises kwartälis M 43/197 a! seisaw, endise Perno renLmeistre, Hosrath G. Fittcki abbikasa Dorothea Agathe Finck, sündinud Abelsi nimme peale kirjutud pu ellomaea, kõige aeaplatsi ja körwatiste hoketega awwalikult auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale peab ärramüdud sama ja wäljapakkumise päwad on 19., 20. ja 21. Mail se aasta, neljas ja wimane termin agga, kui sedda peaks nõutama 22. Mai ku päwa peale kinnitub, mis parrast siis kõiki neid, kes sedda maea osta tahtivad, nimmetud päimil ja iggakord lõuna kello 12, kutsutakse omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja peawad parrast otama, mis jurelömise põiest saab mõistetud. Pernus, wogtei kohtus, 23. Webruaril 1871. Oberwogt Brakmann. °N 165. Sikkertäri assemik E. Simson. i Perno linna karjama-kommission annab seläbbi teada, et karri se aasta 15. Mail essimest korda hakkab wälja käima. Karjama lubba seddelid on iggäpäew enne lõunat kello 10nest künni kello 4ni oldermann Glabe jures sada ning on —et tannine  rendi peal olnud Tabuni heinama, ka karjamaaks  jure möetud karjama rahha maksa: 1 hobbuse pealt 2 rubla 50 kopp. 1 lehma pealt 1 „ 20 „ 1 lamma pealt -30 1 talle pealt 15 „ ' Karja, mis karjamale aetakse, möttab karjamees igga hommiko just kello mus masto ja nimmelt: linna Arch'Tallinna warrawa tagga H Mewi karri wasste laste maea tagga ulitsal. Karjama pruAmisM lubba seddelid samad, kui ellajas essimest korda, wälja aetakse, karjametzhe kätte antM Karjamaalt leitud ellajad samad, kui sedda ei woi tõeks tehtud sada, et neil lubba seal käia, nende perremchhs- rehnungi peÄe kinni aetud. Pernus, karjama-kommissionis, 5. Mail 1871. lM 1.) . s Perno linna karjama-kommission annab seläbbi teada, et Üllejöe allewi karri se aasta 15. Mail hakkab wäljas käima ja turib kommissioni wallitsuse  al künni Septembre ku lõppuni.. Karjanzg prukimise seddelid on owUMann Heinrich  seni jures sada ja on karjama rahha maksa: 1 hobbuse pealt 1 rubla . 1 lehma pealt 80 kopp. 1 lamma pealt 20 „ 1 talle pealt 10 „ Karjamaalt leitud ellajad samad, kui sedda ei woi tõeks tehtud sada, et neil lubba seal käia, nende perremehhe rehnungi peale kinni aetud. '' Mrnüs, MjMüOonMissionis>» K. Mail 1871. (M 2.)