aurawast tulle assemelt, mis ma ühhe nartso sisse mässisin ja surno aeda mahhamatsin. Näete nüüd armad perrerahwas, missuggused kurwad päwad mul on; on teil weel ristiinnimese  südda rindus, siis hajlastage mo waese õnnetuma peale. Kui perrerahwas sesuggust halledad laulo kulis, olli ka igga ühhe südda halleduse pärrast sullanud ja käed russikast lahti iggaüks andis,  mis kässi ustatas. Walge mustlane kramis  kõik kokko, mis kätte todi, kandis sani sisse ja teggi et minnema sai. Sel kombel olla ta mõnda talls läbbi käinud ja iggaüht perrerahwast omma halleda nutto ja kaebtusega  petnud; korraga olli mustlane nago tinna tuhka kaddunud. Mönni pääw hilgem sanud assi selgeks, et innimene, kes nenda ümberhulkunud,  üks essimene pettis olnud ja wallega rahwa käest andid petnud, ning nenda awwalikult  warrastanud." Olleme sedda asja selle sowimisega posti tasko pistnud, et assi ilmsiks saaks ja rahwas rohkem ette wataks, kes need on, kes nende uksest sisse astuwad ja mis pissarad need on, mis nad nuttawad. Ühhe sesuggusele õlleks hea härjakarra piits kõige parremaks terwise rohhuks olnud. Kas ei teota üks sesuggune häbbemata innimese loom pühha Jummalat, kes ommetige iggaühhele temma üllespiddamist andnud; sepärrast õlleks wägga sowimisewäärt, et ükski ühhe tundmata ümberhulkuja kerjajale middagit ei anna, sest se labbi kinnitame agga nende laiskust ja pühha kirri ütleb selgeste: „Kes laisk, se ei pea ka söma." Riast. sKoerde Meil sedda ei olle, egga maal ka mitte, et koerde eest pearahha peame maksma; agga Ria linnas  on se pruuk jubba mõnda aastad; ja se aasta kaebawad rahha wastowötjad, et wägga pissut rahha sisse tulla ja arwawad sedda selle süüks, et innimesed holimata ja wastased, kes omma koeri tahtwad ilma maksuta möda linna laska ümber jooksta. Kuida kuleme, on assi nüüd politsei kohto holeks antud, neid wastamisele nõuda, kelle koerad alles ilma märgideta on. Nipaljo kui teame, ei te politsei selle polest nalja; ilma märgideta koerad pütakse kinni ja teada muidogi, mis nende ots on lüakse nuiaga mahha, siis on pearahha maksetud. Eestimaalt. sßööwlitest ja warga- Kullama kihhelkondas, Piirsallo mõisas, on 18./19. Webruaril ösel, rööwled ja margad  tahtnud katsuda, kui tuggewad lukkud ja riwid mõisal ja mõisa rahha laekal ees on. Mõisa herra, kedda kelmid arwanud kotto ärraollewad,  kuulnud läbbi unne toas krabbinad ja nago rahha laeka lahti murdmist. Karranud  ni paljalt, kuida ta wodis olnud, maast ülles, läinud sinna ja küssinud rööwlite kaest, mis neil seal otsimist. Rööwlid põlle sest kohkunud,  egga jooksma pannud, waid kustutanud  tulle ärra ja üks karranud nende sönnadega:  ..Siit paigast sa ennam ei pease," mõisa herra kurko kinni. Muidogi teada, hakkas nüüd rammo katsumine, kus jures röwel omma  seltsimehhi appi kutsunud. Ommetige olli se herral õnneks läinud, ennast rööwli käest lahti rabbada, enne kui teised appi sanud ja puggenud  sallaja pimmedas teise tuppa ning pannud ukse lukku, et sealt wälja sada perretoast rahwast  appi kutsuma. Röwel, kes herrat arwanud  weel seal toas ollewad, kabbanud pimmedas  kässi kaudo möda tubba, aeanud lühtred ja tindi laast ümber ja lükkanud mitmed muud asjad mahha. Agga enne kui mõisa rahwaö appi sanud, olnud rööwled läinud, agga õnneks  tühja kättega. Sel ösel tulnud nattuke wärsket lund ja nüüd läinud mehhed jälgi möda 26 wersta tagga järrele, künni Roosna mõisa Juppi kõrtsist sadik, seal sanud kaks meest kätte, agga kaks neist sanud ärrapöggeneda;  ööldakse agga, et nad pärrast ka kätte sadud. Ms nende meeste süddames õige olnud,  sedda tunnistawad nende söariistad, kolm püssi ja üks terrawa otsaga raudkang, mis mitte lukkude lahti murdmise, waid mõrtsuka riista pu tarbeks neil kasas olnud. Oh kurjateggiad!  kui pissut kardate teie Jummala nuhtlust. Balti raudtee ehhitus, mis sest sadik, kui talli meie jures asset wöttis, seisab, nihkub ennam ja ennam omma otsa pole. Mulla - ja Made tööd on pea üsna walmis, wersta postid seisawad kui wahhe soldatid iggaüks omma kohha peal, jama- ja 93