sejate kõrwa, et nad kiireste abi"peale"mõtlewad ja seesuguse kõrtsi elu mõimatumaks teemad. Wäga soowitaw  oleks, kui seaduseks tehakse ehk seda uueste wallawanematele meele tuletatakse, et nad kõrtsi elu üle peawad walwama ja iga juhtumise eest, mis kõrtsides  nurjatu lakkumise ehk kaardimängimise pärast sünnib, ühes waatama. Meie politsei maal peab käredamaks  minema, muidu ei ole abi loota. Harju- Jaani kihelkonnas on wallawanemad, möörmündrid ja kohtumehed peale eesnimetatud koleda juhtumise ühe palme-kirja haakenrihti kohtuherra kätte saatnud, kus nad 4 asja paluwad: 1) kõik õlle, napsi ja miina müümine saagu kõrtsides keelatud; 2) kirikuliste ja teekäijate heaks olgu suur kõrtsituba alati lahti ja köetud; 3) keele kasteks ja soojendamiseks ei tohita muud müüa, kui theewett ja kohwi; 4) uusi kõrtsu ärgu tulgu juure. Meie arwates ei ole neid punktist  Võimalik täita ja ei kõlba nad ka täita. Õlle ja napsi müümist üleüldse keelata, seda ei ole meie maal wõimalik. Aga seda on küll wõimalik käredaste seaduseks ülemal hoida, et joonud inimesi kõrtsides ei tohi olla, et kaarta mängida ei tohita ja õhtu kella kümnest saani üksi reisijaid kõrtsis tohib sallida. Ei ole muud tarwis, kui neid seadusi käredaste elul hoida ja meie nurjatu kõrtsi elu on pea kadunud.  Theewee  ja kohwi joomise pruuki meie kõrtsidesse soowida, see nõu ei ole muud kui naljakas. Töine kiri N. kihelkonnast on nõnda: „Mina tunnen üht malda, kelle piiride sees enne 2 kõrtsi oli. Seal tuli aastas 40—50 riiu-asja kogukonna kohtu seletada, muu pahandus olgu rääkimata. Aga auuwäärt  mõisawanem ehitas oma mallale kaks kooli ja pani kõrtsid kinni. Sellsamal aastal kohe, kui töine kõrts kinni jäi, tuli kohtu ette ainult 7, ja kui aasta hiljem töine kõrts ka kadus, ei tulnud mitte üht ainust  riiu-aSja enam ette. Nüüd on nimetatud wallas hoopis töine elu. Noored inimesed käimad pühapäewa õhtudel koolimajas laulmas eh? loewad kodu raamatuid  ja wäga arwa on joonud inimest näha. Andku Jumal, et need kahjutegijad paigad meie rahwa hulgas  ikka wähemaks jääksiwad, Uiate kirikute ümber, kus pühapäewal poole ööni joobnud rahwas käratseb ja sagedaste ka mõrtsuka tööd teeb. Kõrts riisub Jumala sõna ära. Mitugi inimest tuleb auusa mõttega  kiriku; aga paraku, nad saamad wiina-sõpradega kokku, kes neid kõrtsi meelitawad ja õnnetud inimesed langemad patu wõrku, kellest alles ööse hilja ehk esmaSpäewal  hommikul meeletuma pääga koju lähemad, oma maja rahwale pahanduseks ja lastele kõlwatumaks  märgiks." Peeterburgift. Keiserliku Kõrguse Suurwürsti  Michael Aleksandrowitshi ristmine oli 10. Detsembril. Tema Kõrged waderid oliwad: Keiserlik Majesteet, Kuninglik Majesteet Daani kuningana, Keiserlikud Kõrgused Suurwürstina Aleksandra  Josepowna, Suurwürst Michael Nikolajewitsh, ja Kuninglik Kõrgus Daani prints Waldemar. Keiserlikud  Kõrgused Troonipärija ja tema Kõrge abikaasa  on selle päewa auuks 1000 rubla Peeterburgi waestele ära lasknud jagada. Peeterburgi ajalehtedel on mõnel õige palju lugejaid. Kui palju neid Peeterburgi linnas loetakse, on teadmata. Aga mis neist postiga Peeterburgift  ära muu kubermangudesse saadetakse, on üks herra Suworin posti pealt järele kuulanud ja omas kalendris teada annud. Neist sõnumeteft näeme, et Peeterburgi linnas üleüldse 97 ajaleht wälja tulewad ja neil ajalehtedel posti kaudu 257,000 lugejat on, kes oma ajalehtede eest ühtekokku 2,380,000 rubla maksawad. Ise on, nagu öeldud, Peeterburgi lugejad. Kõige enam lugejaid on järgmistel ajalehtedel: Lugejate arw Rahamaks wäljaspool Pee- ajalehtede eest: terburgi liuna: xMa 1) Svn Oteetsheftwa . . 17,512 140,096 2) Noowoje Wremja . . 11,387 193,579 3) Prawitelstwennõi Westnik 11,181 134,172 4) GooloS 10,983 186,711 5) Telegrahw .... 7,865 39,325 6) Ruski Inwalid . . . 5,163 38,712 7) Noowosti .... 4,663 41,967 8) Ruski Miir .... 3,524 49,436 9) St. Petersburger Herold (Saksakeele) .... 2,930 41,020 10) St. Petersb. Wedomosti 2,726 46,342 11) Birshewõja Wedomosti . 2,191 37,247 12) St. Petersburg. Zeitung (Saksakeele) . . . 2,013 29,022 13) Peterburgski Listok . . 1,583 14,292 14) Peterburgskaja Gaseta . 1,328 11,952 15) lou! u. äe Bt. ?ck6rBl)ours (Prantsusekeele) . . 1,056 23,232 „Sakala" wäljaandjal ei oleks sugugi pahane meel seeüle, kui tema lugejate arw tulewal aastal ka jo 17,000 de peale tõuseks. Tistisfist. Osseetide saadikud on praegu Tiflissi linnas. Osseetide rahwas oli aastal 1860 Kaukasusemaalt wälja rändanud ja Karsi maakonda elama läinud. Peale wiimase Türgi sõa on nad aga nüüd jälle Wene alamateks saanud. Nende saadikud on nüüd selle palwega Wene walitsuse ette Tiflissi linna tulnud, et walitsus neile nende orjast edasi lubaks pidada, ehk kui mitte seda ei taha lubada, siis ommeti ära seadaks, et pärisorjuse kautamine aegamööda  ära lõpeks ja mitte äkitse. Sellest on siis ka näha, et Türgi riigis ikka weel pärisorjus walitseb, ehk küll Türgi walitsus jo ammugi maailmale on kuulutanud, et pärisorjust selles riigis enam ei pidada olema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Würtsburgi linnas on kurb lugu sündinud. Seal oli üks soldat üht natukene purjus olewat studengit kinni tahtnud wiia, et ta kära teinud,  aga student tõmmanud ennast lahti ja tahtnud ära minna. Nüüd on soldat, ehk küll päewa aeg olnud ja kõik kohad inimesi täis, püssiga studengi maha lasknud. Kupl on selja sisse tunginud ja waene noor mees heitnud kohe hinge. Tema on oma isa ainus poeg olnud ja olnud oma wiimast eksami tegemas.  Isa tahtnud kurwastuses meelt ära heita. Daanimaalt. Kjöbenhawenis oliwad 22. Detsembril  hertsog Cumberlandi ja printses Thiira Piiskop Martinson laulatas Kõrge paari kokku. Ohtu oli terwe linn tule-ehtes säramas. Inglismaalt. Kalisornia Inglased on saadikud  Inglismaale Lord Beaconsfieldi teretamiseks saatnud, kus juures nad temale ka ühe auukingituse Kalisornia Inglaste poolt kätte wiisiwad. See kingitus  on üks hõbedast ja kullast tehtud kastikene. See kast on nii ilusaste tehtud, et teda ka kuningana ja troonipärija imekspannes on tähele pannud. Kasti sees on üks kiri, kellega Kalisornia Inglased oma auupakkumist  Lord Beaconsfieldi wasta ülesse tunnistawad.  Kirja serwa peal seisawad kõikide maade nimed ülemal, mis Inglaste päralt ja kelle seas ka Küprose saar ei puudu. Ka see kiri on üks kaunis kunsti töö. Prantsusemaalt. Prantslaste wäline poliitiia."  Dmäs kõnes parlamendis wätisest polntikast ütkeS Waddington: „Berliini leping on, nagu kõik sarnatsed lepingud, üks kõige mitmesugusema kasude ühendus. Siin katsutakse wastalisi poliitika ja usu püüdmisi ühendada ja kõiksugu waenlusliku olekutele igale ühele nende tarwitusi täita. See on eesmärk, mis meie kätte tahame saada, ja meie usume, et kui meil kewadeni mitte korda ei lähe, Berliini lepingu punktist täielikult täita ja tema nõudmisi elusse seada, siis küll lugu kardetamaks wõib minna. Kõik poliitika  mehed on selle poolest ühes nõuus, et see see ainus wõimalik poliitika on, kelle järele Berliini lepingut  igas tükis täielikult täita püüetakse." Siis näitab Waddington, kuidas kõik riigid ühes nõuus selle eest saamad seisma, et need lepingu punktid täielikult  täidetud saaksiwad, ja kui ka mõned raskused wahele peaksiwad tulema, neist wõinmst saab saadama. Nimelt Kreeka maast ütleb Waddington, et see maa ikka iseäranis Prantsuse rahwa kaitsmise all on seisnud  ja et selle maale, kui temale elu-mõim sisse peab jääma, laiemaid piirisi tarwis läheb. Helweetfiamaalt. Surma nuhtlused saiwad Helweetsiamaal aastal 1874 seaduse läbi ara kautatud, Nüüd on aga uuemal ajal ära nähtud, et mõne kurjategijale  muud paremat nõu ei ole, kui teda ära hukata,  muidu ei ole auusal inimestel maailmas wõimalik  elada. Sellepärast on nüüd jälle suurel kombel sellest Helweetsiamaal juttu, et surma nuhtlust mõrtsukatele  jälle seaduseks tehakse. Meie arwates on see ka õige küll: kus enam parandamist wõimalik ei ole, seal peab ennast inimeste selts seesugustest liigetest puhastama,  kes hirmsama madaluse ja tigeduse sisse on langenud  kii elajad, olgu, et neid kuhugi kauge saarte peale ehk maade sisse ära saadab, ehk neid surmaga nuhtleb. Töiselt poolt peawad aga auusad inimesed kõiki neid, kelle juures weel parandamist wõimalik on, hea harjutamise ja inimliku juhatamise läbi korralikuks  inimesteks püüdma teha. Kui ligimeste armastus  jo terwes inimeste seltsis nii suur on, et ka iga langenud wend ja õde weel sellest armastusest natukene osa saab, siis ei katsuta wiimaseid mitte käreda nuhtlustega  parandada, lvaid seeläbi, et neid iseparändamise majades parema elu ja auusa tööle Harjutatakse ja inimese  auusa selrsi sisse tagasl juhitakse. Käredad nuhtlused  , nimelt ihu - nuhtlused, et tee inimest ilmaski paremaks, aga lükkawad teda inimeseliku auusaft selrsist walja, kus ta pulk pulgalt ikka madalamale langeb, künni enam abi roõimalik ei ole. Siis ta on nagu mõni põlewiku Haiguse paise terwe keHa kulles, keda ära peab lõigatama, kui mitte terwe keHa Hukka ei pea minema. Enamiste on aga seesugused paised ikka inimese  seltsi enese süü, ning iga kurjategijat nähes, peaks inimeste selts õiguse pärast oma wasta rindu lööma ja Hüüdma: Issand, ole minule armuline! On sellepärast kusagil surmanuhtlust tarwis, siis on ta ikka ka täheks, et inimeste selts seal weel nii kaugel ja nii kõrgel oma waimuharimises ei ole, nagu ta peaks ja wöits olla. „ Nutke iseenese ja oma laste üle!" see sõna maksab ka siin, ja tema sees seisawad nii sügawad  mõtted warjul, et meie nende sügawamat saladust mitte üles ei jõua mõtelda. Mõistame aga õiget ajal ütelda: Issand ole minule patusele armuline! siis saame ka teadma, millas kord käes on, et iseenese ja oma laste peale nuttes mõteldes meie ligimese armastus  elawaks ja teuks peab saama. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: MikSpärast teed sa ühtepuhku kalja? Eks wala wahel weidike ka nalja! Kalja Part: Kui nalja teeksin, Mart, ma sulle täna, Siis homme tõest sealt jookseks wälja kalja. Sest ütleksin sull' kõrwa sisse mina Et armukesega ma tegin nalja, So pasun homme hüüaks kõik jo wälja. Nalja Mart: O Pärt, kas tõsi! Nüüd sa tegid nalja! Kalja Pärt: Kuis wõid sa ütelda, et tegin nalja? Ei sellega ma teeniks tõest kalja! Nalja Mart: So Me wõiksin wihaseks ma saada, Kui enam poleks tarwis teha nalja, Sest juba jälle walasid sa kalja. Kalja Pärt: Mo sõnast paistab kalja, teust nalja, Nii peasen igast wiletsusest wälja. Nalja Mart: Kui lugu nii, siis pole enam nalja, O, Pärt! sa sünnitad nii selget kalja. L. ZI. Kauba hinnad Tallinnas. 23. Detsembril 1873. rbl. kop. Sool, tünder 9 50 Elajate sool, tünder ehk 10 puuda 9 Norramaa heeringad, tünder . . 14 künni 18 rbl. Räimed, tünder 12 „ 13 „ heinad, puud 45 Oled, puud 25 Soome raud, Laotud lattides, pärkap. 24 Soome raud, sulatud, pärkapund .19 Ahju puud, kase puud, süld . . 6 „ „ kuuse puud, siild . . 5 Soome tõrw, tünder 9 50 Kartohwlid, tshetwerik ('/8 tshtwrt.) 60 Laua wõi, nael 45 künni 50 kop. Köögi wõi, nael 35 Munad, paar 5 Intressi raha-paberite hinnad. Peeterburgis, 22. Detsembril 1373. Wõidu-laenupaberid I. jagu 237'/» rbl. Wõidu-laenupaberid 11. jagu 233»/» „ Riigi 5"/ o pankpiletid I. emmission. ... 96 „ „ „ „ II- ~ .... 94'/2 „ „ „ 111- /, .... 94'/ z ~ „ IV. ~ .... 94'/ z „ - Hommikumaa I. laenu paberid 93 „ " II „ „ 91'/2 „ Poolimperiali 8 rbl. 43 k. Kirja wastused. 424) J. P—tz W—s. Teie kirja oleme nii imeks pannud, et teda ka trükkida peame laskma, ehk küll seda tema pitkuse pärast tenvelt teha wõimalik ci ole. 425) M. A—t K—s. See on paljalt üks kõne, aga muu asladeft  selle toimetuse juures söönuksime ka teadust. 426) T. R. P—s. Teie pool ei tehta mitte üksi seda, et „Sakala" lugemist kange ähwardamistega ära keelatakse. Kui halwaks ja nurjatumaks orjaks peawad need mehed meie rahwast, et nad omal wok arwawad olewat, ette kirjutada, missuguseid kirju inimene oma enese raha eest wõib lugeda! . H- L- W—s. Teie kirja meie ci wõi trükkida. ..Sakalat" laab waga mahe seesugust stlgejaid olema, kes Teiega ühe aluse veal snsawad; kuldas wölme sus paari lugeja pärast seesugust laialist waielust  alustada, mls kln tarwitab! Teie ütlete: „Kaua nälginud inimestele  el sunm mltte nn järsku waga rammusat waimutoitu anda " Seda tuleb lmeks Panna, er rahwale, keda 700 aastat haritud on, ikka weel paar ajalehe kniakest „lng rammusaks toiduks" arwatakse. 428) H. P. L res ja töised. Olge terwe! Teie sõnad on meid waga lngutanud. Saame ehk ka awaldama, kui seda edespidine aeg peaks tarnntama. ' terme sonumete eest. Palume meile wlstlst teada anda, mis Lati- za Eestirahwa piiridest teate. wastusel on oma jagu tõtt ja mõnu, aga et sellest asjast juba korra oleme rääkinud, ci wõi meie teda enam uueste kastle wotta. 431) J. P. W -s. Teie ilusat lautu saame rõõmuga trükkima.