nud maea on jälle ärrapöllenud ja teised wägga  suurt wigga sanud. Siit sadik olleme Saksama sönnumid könnelenud,  lähme nüüd kord ka Prantsufe male ja watams, mis laulo nemmad laulawad ja panneme neid pärrast körwo, siis same pea näggema, kas kokko passiwad.  Shalonsi langrest antakse 20. Augustil  telsgrahwiga teada, et keiser sel päwal ratsa hobbusega mitto rüggementi olla läbbi wadanud ja iggal pool-olla söamehhed nago messilased emma ümber lönud ja sedda nõudnud,  et neid peaks eddasi widama. 10. Augustil kirjutakse: Sakslaste kahjo wimases lahhingis on hirmus olnud; rohkem 40 tuhhat  hawatud Sakslast jänud ilma abbita söaplatsi  peale mahha. Preislased olla nõudnud, neid õnnetumaid Belgiamaalt ja Luksenburgist läbbi koeo wia. Et Sakslased Werdunit sisse piranud, sedda ütlewad walle ollewad. 52. Augustil. Rigiwallitsus olla nimmetud päwal üht seaduse kokko pannemist, kelle järrele wäl«jateninud  soldatid, ol gonemmad pois- ehk naesemehhed,  25 künni 35 aastaseni, wälja lippo alla peawad tullema, ja endised ohwitserid kes weel alla 60 aasta ning kahmakad kindralid  künni 70 aastani, tenistusse tullema, parlamenti kätte täita andnud. 53. Augustil.  Ministerium olla sönnumid sanud, et Preislased omma sissepiramisega künni Haute- Marne makonda ja Shalonisi linnast sadik kõik sissepiranud. Haute-Marne makonna präsitent  andnud teada, et põhjapoolne Wassi-sur Blaise makond, Preisi wäggesid täis olla. Selle peale olla rahwale käsk antud, endid kokko heita ja waenlast keelda eddasi minnemast. Mis tahhab rahwas palja käega söawäggedele  tehha ja kuida neid taggasi sundida?! Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Parisis, 6. Septembril (25. Augustil). Prantsuse kulus wäe üllem, marshal Mak Mahon  on surnud ja marshal Kanrobert halvatud.  Uus rigi wallitsus olla kaks kirja Väljaandnud ja nende läbbi käskinud, et söameeste  Valmistamine paljo ruttem peab eddasi  minnema.ja wöera rahwa wäljaminnemise käsk, Prantsusemaalt täieste täidetud sama. Willemshöhest, 6. Septembril (25. Augustil.) Keiser Napoleon otab omma poega Lullut senna tullewad. Berlinist, 6. Septembril (25. Augustil.) Inglane olla ommalt poolt katsunud söariistade  rahho tehha ja andnud sepärrast sedda nöu, mis agga kummagi söapiddaja rigi wallitsus  ei olle wasto wötund. Iggal tunnil  odetakse Parisist sönnumid, et lõuna polised  söawäed jubba Parist linna alla jõudnud. Berlinist, antakse selsammal päwal teada,  et Mak Mahoni söa wäggi, mis Sedani lahhingis pea wiimse mehheni ärrakautud sanud,  enne lahhingit 39. Augustil Beaumontist  tulles i 29 tuhhat meest suur olnud. Wangide ärrasaatmine Saksamale, kelle seas ka 59 kindrali, on peale hakkanud. Parisist, 6. Septembril (25. Augustil.) Rahwas on, kui hullud sel ösel kõik ulitsate märgid, mis Napoleon Nl. wallitsuse aeal antud, mahha kiskumas ja kus nad ial Napoleoni  pilti ehk kujo leidnud, sedda olla nad ärralöhkunud. Pissema linnades, kus agga ial Napoleoni kuju seisnud, löhhutakse mahha, ja rahwa luggo on wägga mässus. Berlinist, 7. Septembril (26. Augustil.) Parist' peale marsiw kaarde wäggi on jubba Seulis (umbes wiis pennikoormat põhja hommiko  pool Parist.) Reims on Sakslaste käes. Montmedi kindluse peale laskmine on peale hakkanud, ja marshal Batsainile olla ööldud, et rahhuga ennast peab ärraandma. Kus Prantsuse keiserina praego asset, se on teadmata. Nitsast, 7. Septembril (26. Augustil.) Rahwas olla mitto korda jubba koos käinud ja sellepärrast nöupiddanud, ennast Prantsuse küljest jälle lahti kiskuda ja Ztalia külge heita, kust Napoleon neid wäggiwaltselt olli ärrakiskunud.  Perno tulnud 27. Augustil, enne lõunat. Parisist. Wäljama asjade tallitaja minister  ütleb walmis ollewad rahho teggemas, kui Preislane sedda agga wastowöttab. Prii rigi wallitsus ei lubba jalla täit määd, egga üht ainumast kindlust käest ärra anda. Perno. tulnud 28. Augustil, parrast lõunat.  Prantslane nõuab, et Sakslased peawad wäljaminnema ja sedda ei wötta teised wasto. 279