teinud, et warras laeka kallale sanud. Laegas olnud walla kirjutaja toas, küllameeS tulnud senna ja kutsunud tedda kõrtsi jure, kus seltsis laas wina ja puddel öllut woiwad jua ja selle wahhe aea sees läinud teine küllamees, lönud hakna rudo katki, teinud hakna lahti ja läinud sealt sisse, lohkunud laeka lahti ja wötnud rahha seest ärra, ning olnud enne selle tööga walmis, kui kirjutaja taggasi tulnud. Monni woib siin wallakirjutajat süüdlaks mõista, et ta olla läinud ja ni kauaks ärrajänud; agga meie ütleme  : se olli õnneks, et ta ei tulnud, muido õlleks warras ka mõrtsukaks sanud ja kirjutajat kui warblast surnuks lasknud; sest mönnj päew hiljem wöetud warras Üllejöe allewis kõrtsist kinni ja siis leitud tal kaks laetud püstolit ta põuest ja terraw pöue-odda kue al pusa peal. Agga kuida olnud katte samisega luggu? Mees lasknud tubliste öllut wälja tua ja olla issi priskeste jonud ning ka teistele andnud ja kui maksma hakkanud, tõmmanud rahhaga ühhes ühhe pabberi taskust, mis ta issi põlle näinud,  agga körtsimehhe silma olla se putunud ja ta lasknud omma poea sedda ärratua ja tagga toas ette luggeda, ja se olnud ühhe Tammiste walla tüdruko wanna pas. Mees purjutanud eddasi, mis kõrtsmik immeks pannud;  kui jälle rahha taskust wötnud, olla ta teise pabberi mahha tõmmanud ja se olla kõrtsmike  silmad lahti teinud, saatnud politsei wahtmeistre  järrele, kes omma abbilistega senna tulnud ja ilma karra teggemata mehhe selja takka ta kattest kinni karranud ja käed selja tahha kinni siddunud, ning kohto peale winud ja ennäh, seal rodud püstulid põuest ja odda pusa pealt wälja. Kust se mees parralt, ei põlle weel teada, sest et ta sedda koggoniste ei tahta öölda. Kui se kõik nenda tossi on, olla ta öölnud: wötko nad kas pea otsast, agga sedda ei ütle ma ial, kust ma parralt ollen. Riast. Perno-raudteest. Ria seitung  ütleb, et „Nord. Presse" ühhe wenne seitungist  neid römuliko sönnumid leidnud, et Moskwa linnas monned rahha rikkad mehhed ühte seltsi heitnud, et üht raudteed Pernust Pleskust, Subtsowist, Moshaiskist, Kolomnast, Kassimowist, Zelatomist lädbi künni Simbirski kubbermango Alatüri linna, mis Tura jõe äres, tahtwad ehhitada. Kõik selle tee pikkus olla umbes 1375 künni 1400 wersta ja sedda ehhitust  tahta nad jao kaupa tehha. Esmalt peab keskmine jaggo, se on Subtsowa ja Jelatomi wahhel, sedda olla umbes 475 wersta, malmis  tehha, seft et selle seltsi assutajad walja arwanud ja ärratunnud, st se jaggo teed, ni kohhe kui malmis saab, ommad protsendid saab sisse toma. Peale selle, kui se tük teed malmis  sanud siis essimene jaggo, se on Pernust künni Subtsowa, mis umbes 600 wersta pik, kassile mõstud sama ja kui se malmis sanud, siis se wimane jaggo Zelatomi ja Alatüri wahhel,  mis umbes 300 wersta pik, kassile mõstud  sama. Kõik sedda teed tahhetakse seitsme aasta aea sees malmis tehha ja nimmelt nenda, essimese jao tarbeks armutakse kolm aastat ja keskmise ning wimase jao tarbeks, kummagi jauks kaks aastat tarwis ollewad. Krono käest ei tahha ehhitajad ei wastamist egga abbi, maid agga ükspäinis sedda, et kui nemmad middagit peaksid ihhituse tarbeks wäljamaalt prukima, sedda lema tolli rahhata lasseb sisse tua. Tartust. Seminari sisseõnnistamine.  Kuida Tarto uus saksa seitung könneleb,  on 3. Oktobril e. St. Marieni kirrikus,  ue eesti koolmeistrite seminarikoli hakkatuseks  jummalatenistust petud, kellest linna ja maa wannemad, kelle seaS ka Liwimaa üllem kirriko wöörmündre herra, Landraat N. v. Oettingen olnud, ossa wötnud ja nendasammoti ka sealt maakonnade kogguduste öppetajad; kogguduse liikmid, ni hästi saksa- kui eesti rahwast, olnud rohkeste kokko tulnud, sest tenistusest ossa wötma.  Jutlust on Kambi öppetaja, praust Hasselblatt, 127 Talveti laulv põhja peale ja altari tenistust Röngo kogguduse öppetaja Körber  piddanud. Selle aea sees on seminari direktor,  endine Rauge öppetaja Hollmann omma  12 seminari koli tulnud kolipoistega altari  ees istunud. Warsi peale jummalatenistust  on seminari koli sisseõnnistamine tulnud. Kõigist neist, kes sest pühhitsusest ossa wötnud, sawad issiärralikult nimmetud: üllem kirriko wöörmündre herra Landraat N. v. Oettingen, uniwersitäti rektor G. v. Oettingen, siit abbiseltsi  präsident endine prohwessor Bidder, güm- 344