Perno Postimees ehk Näddalileht 29 t» 7« ZHnes reede 16. Juulil.^ Masts. Wertto Postimess tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saawad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla 3G kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register Kuidä asjad Serbinimaal. Omalt maalt: Pernust: Wilja pällude seisusest. Riast: Suur Majestät. Suurwürst Aujärje pärija. Montenegro asjust. Serbini asjust. - Räsanist: Auus töö. —. Saratowlst: Wäljarändajatest. Kaukasiamaalt: Wee upputusest ja tulekahjust. Wöeralt maalt: Berlinist: Telegrahwlikud sönumed. Austriamaalt: Kui sõda hakkab. Belgradist: Taplusest. Tsettinjest: Söa kuulutus. Tsimonist: Telegrahwlikud sönumed. Kiriku sönumed. Kuida asjad Serbinimaal. Serõmien on jalal ja Türgi riigi wakitsuse  wasto marsimas, see on: sõda on Serbim  poo! kuulutatud. Eüropa suure riikide waew, neid soatülist tagasi hoida, on asjata nähtud; ei ole midagist aidanud. Nõu andmised  ja asjata seletamised wöiwad kül savikute  läbi üht riigiwalitsust, aga mitte üht mässajat rahwast waigistada ja Ssrbinis on praego rahwas Mässamas, kes ennast e! lase Waigistada, kelle wasto würst Milan ka enam kauem ei jõua seista, waid nendega ühes sõtta lähäb. Rahwa õigusliku sunduse järele, ei sa palju enam küsitud, ega selle peale waadatud,  misläbi ja kuida asjad nii pahaks läinud,  et söariistad nende asja peawad seletama.  Serbini riigiwalitsus wöib need alalised  piiride rikkumised, Türgi söameeste läbi ülesanda, kelle wasto Türgi riigiwalitsus pitkamõötm,  nii jõuetumaks oli jäänud, et ei suuda neid enam taltsutada, mis läbi siis sõnakuulmine  ka Türgi söawägede juures koguniste kadund olla; teemad mis tahtwad. Mis seda sõda ilma sünnitab ehk seda ilma kutsub, ei ole muud, kui mitte enam wöito saadaw rahwa tahtmine, kes oma truu-use wannet, oma ölade pealt maharapputada tahab, kes oma õigust priitahtlikult ja Türklase nödruse peale lootes, tahab nõuda ja loodab seda ka oma wäe ja rammu läbi saada. Kas aga see iseenese mägi, ei peaks mitte liig kõrge pulga peale minna tõmmatud ole? ma? Noh, sest möime hiljem, kui sõda olnud ja kui juba mõned lahingid peetud, kõneleda. Awaliko abi mäljapoolt kuida see praego meel näha ei sa kummagi, ei Türklane ega Serbiinlane ses söas mitte> olgu siis, et kui oma meelt pöörawad, mis aga ksllegist loota ega karta 'pole ehk wahest Inglane ja Graktslane. Lord Derbü)olla hiljuti inglise parlamentis õölnud, et Parisi leppingu järele