Sakala .tk. WiliandiS, 2tsi Aprilli!»» päcwal 1879. n. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimeudaja ja wäljaaudja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht: Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast: Kirikõpetaja Eisenschmidt surnud; sündinud ja surnute arm a. 1878. Pärnust: Pärnu Eesti Põllumeeste Selts; Kailaste mängukoori kontsert. Tartuste. Näitused; õiendus; „Eesti Postimehe redaktfiale." Tartu maakonnast: Noor kurjategija. Tallinnast: Laewafõidu alustus; uus Eestikeele ajaleht. Tallinnamaalt  Kuidas uued orjused ilmale sünniwad; „Kalewipoja" Selts; kuidas kõrtsid kasu toomad. BaltiSkast- Laewameeste kool. Peeterburgist  Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihael Rikolaiewitsch Peeterburgis;  krahw Shuwalow; kindral-adjutant von Todleben; Keiserliku meediko-akadeemia muudatused; uued rahukohtu seadused. Moskwast- Uniwersiteet. ÄZarshawist: Sozialistid kinni wõetud. Orellist- Kolonistid. . Stawroopolist: Uus sõa kuulutus. Wetljankast: Katku lämntatamine. Soomemaalt- Uus sõateenistuse seadus. Wõ eralt maalt» Tirnowa: Bulgaaria wanemate kogu. Adriano  op õlist: Wiimased Wene sõawäed sealt ära läinud. Intressi raha - paberite hinnad. Kaubahinnad Tallinnas. Kirja wastused. Lisaleht: Laulgem! Töine aruanne. Wastus kooliõpetaja  K. kirjale. 11. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Poliitika ringwaatus. Kõige pealt peame täna omas poliitika ringwaatuses  ühe uuenduse peale Weneriigis waatama, kelle läbi see riik jälle ühe suure sammu edasi saab astuma,  Keiserlik Majesteet on 23. Märtsil ühe käsu wälja saatnud, kelle järele selle üle nõuu peab peetama,  kuidas kroonu pääraha maksu ära wõiks kautada ja kroonu sissetulekut töisel kombel ära seada. Seks saab nüüd üks komisjon kõrge riigi ametnikudest kokku astuma, ning kui see oma töödega malmis on, saab ta neid Keiserliku Majesteedile jälle ette panema. Sell kombel, saab siis lootuse järele pea üks suur pgrandus elusse tulema, sest et praegused päärahad liig raskeste waeste inimeste peal rõhuwad, teab igamees  ära. Pääraha wõetakse rewisjoni hinge pealt, aga paljalt pooled ön maksjad, nii et iga maksja peale ligi neli rubla tuleb. Mõnel waesel saunamehel on oma ja paari ehk kolmegi poja eest pääraha maksa, mis mitte nalja asi ei ole. Nüüd saamad pääraha maksud wist maade peale tulema, nii et iga maa omanik oma maa suuruse järele kroonu maksu saab maksma. Kus praegu mem wahwa ulemkommandor von Todleben Peeterburgis wiidab, seal peame töiselt oma tähelepanemist Türgimaa poole pöörama. Üks hea jagu Wene sõawäge on küll juba Wenemaale tagasi tulnud, aga suurem jagu on ikka alles meel seal. Asjad on ka Türgimaal meel nii kirjud, et meie tähelepanemist  terwelt oma peale tõmbawad. Jda-Rumiilia asjad ei ole seal ammugi meel õiendatud ja neid kardetakse  iga päewaga kirjumaks minewat. Hea korra ülespidamiseks pidi segatud sõawägi sinna aset wõtma, keda suured riigid igaüks omalt poolt selleks sinna pidiwad saatma, aga praegu on meel kahewahel, kas see nõu korda ja täide läheb. Türklane on wäga selle nõuu wasta, ja ka töised riigid ei ole meel selle poolest täitsa kokku jõudnud leppida. Peale selle on Makedonias mässamine täitsa wältamas. Juba paari nädala eest tagasi tuliwad sealt sõnumed, et Karasuu orus üksi 7000 mässajat malmis seisiwad, kellel kõige paremad sõariistad käes oliwad ja ka kaks suurttükki. Nüüd uuemad sõnumed kuulutawad, et neil juba Türklastega ka paar lahingut olnud, kus palju mehi langenud. Seeresi üksi on 300 haawatud Türgi soldatit wiidud. Nowi-Basaari kreisis on lahmg olnud, kus 15 Türgi pataljoni ligi wõitlesiwad. Sõda on sellepärast Türgimaal täitsa uueste wältamas. Wõib olla, et ka Kreekamaa selle uues soas ligi hakkab sõdima, sest Türklane ei taha mingisugusel kombel Kreeka piirist laiendada ja Kreeka parlament nõuab juba tungiwalt, et Kreekamaa Türklasega sõdima  peaks hakkama. Kui Türgi riik Eüroopast ära peaks kaduma, siis oleks küll praegu selle peale kõige sündsam aeg. Kõik kohad on täis mässu ja terwe Türgi hoone, mis kunstlikult liimiga kokku liimitud oli, liimist lahti minemas ja lagunemas. Peale selle on riigiwalitsuse rahapuudus nii suur, et enam edasi ega tagasi ei saa, ja kui mitte nimelt Inglane seda riiki ei toetaks, oleks ta ammugi juba otsas. Itaalia saadikud oliwad feiemaale kahes parteis lahus, kust kiriklastele ja muu wanameelse parteidele suur kasu wälja sigines. Depretis ja Cairoli, kes nende kahe partei eestwedajad oliwad, katsusiwad küll ühendust kudagi wiisi toime seada, aga need läksiwad seiemaale ikka nurja. Nüüd wiimati on ommeti põhi ülesleitud, kelle peal see ühendus korda läks, ning otsuses, mis parlament wiimati andis, oliwad 241 wabameelelist parlamendi liiget ministeeriumi poolt ja paljalt 88 liiget praeguse  wabameelelise ministeeriumi waSta. Arwatakse, et Depretis, kelle partei ministeeriumis praegu walitseb,  mõned ministrid töisest wabameelelisest parteist on ametisse lubanud wõtta, nii et Itaalia ministeeriumis  wist pea muudatusi saab olema. Prantsusemaalon praegu kõik kiriklased selle üle kihisemas ja tuld sülitamas, et kooli walitsust nende käest ära tahetakse wõtta. Piiskopid ja preestrid  ässitawad rahwast ülesse ja saadawad awalikuid kirju wälja. Jesuiidid käiwad mööda maad ümber ja korjawad palwe-kirjadele all-kirju, keda parlamendi kätte saata tahetakse. Aga kõik need püüdmised ei saa midagi aitama. Rahwa silmad on juba lahti läinud, mis ka sellest wälja paistab, et 6. Aprillil 21 uut parlamendi liiget walitseda oli, ja rahwa poolt Valitsetud liikmed enamiste kõik republiiklased oliwad. Prantsusemaa ja Inglismaa wahel on praegu natukene nägelemist. Aafrikamaa Sierra-Leoona ranna wasta oli meres weikene saarekene Matakong, keda Prantslane enese alla on wõtnud ja Prantsuse omanduseks nimetanud. Selle wasta aga sõitleb Inglane  kangeste, sest selle saare olewat tema juba ammugi  ei tea missuguse Aasrika musta rahwa käest rahaga ära ostnud. Saarekene on nii weike, et seal üksainus kaupmees oma teenijatega peal elab, aga et ta tähtja jõgede suu ees seisab, wõib ta mõnusaks sõakantsiks olla. Nüüd olewat Inglismaa walitsus käsku annud, et sõalaew „Eneounter", kes Hiina poole teel oli, Sierra-Leoona randa pidada minema. Kes selle riius wiimati järele annab ja kelle kätte saarekene  jääb, seda saame edespidi näha. Inglaste Asghanistaani sõast ei ole midagi  uudist paremat kuulda. Nii palju on teada, et Shir-Ali noorem wend Wali Mo hamed Khan, kes seiemaale Indias Inglaste kulu peal elas, Inglaste  sõawäe juures on ja need teda Asghanistaani walitsejaks tahawad teha. Aafrikast on Inglastele uued pahad sõnumed tulnud. Zuulud on Inglaste käest ühe moona woori, keda 104 sõameest saatmas oliwad, ära wõtnud. Inglaste päämees ja 40 soldatit on surma saanud ja 20 meest on kadunud. Töised on põgeneda saanud. Peale 20 koormat sõamoona on Zuulude kätte langenud.  Inglasi on praegu Zuulude wasta sõdimas: 14,000 meest jalawäge, 1200 meest ratsawüge ja 35 suurttükki. Nii palju on Inglasi, aga Aafrika pärisrahwast  kokku seatud sõawägesi on neil weel enam, kes Inglaste pealikute all sõdiwad. Ka Basuta rahwaga on juba Inglastel sõdimist olnud. Et Egiptuse wiitse-kunningas ehk Khediwe wõeramaade ministrid ametist ära on lasknud, sellega ei ole nimelt Inglased sugugi rahul. Nagu kuulda, on Inglismaa walitsuses otsuseks tehtud, Türgi Sultanit  sundida, et ta Khediwe ametist lahti ja oma trooni pealt maha lükkaks. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast. Tarwastu õpetaja Eisenschmidt on ööse 26. ja 27. Märtsi wahel närwuste palawiku kätte ära surnud. Sündinud ja surnute hulk Wiliandi maakonna Lutheruse kogudustes oli aastal 1878: Sündinud Surnud Laulatat. paarid 1. Wiliandi linn ... 52 48 11 2. Põltsamaa .... 271 235 63 3. Helme 522 469 67 4. Suure Jaani . . . 362 230 61 5. Tarwasto .... 220 208 56 6. Paistu 239 174 57 7. Wiliandi-Kõpo ... 532 319 127 8. Kolga Jaani ... 118 110 21 9. Pilistwere .... 310 202 63 Kokku: 2626 1985 ' 526 Neist sündinutest oliwad 1346 pois- ja 1280 tütar-last, 66 oliwad kaksikud, 3 kolmikud, 172 eksinud  ja 96 surnud sündinud last. Surnutest oliwad  1048 meeste- ja 927 naiste-rahwas. Peale 80 aasta wanad oliwad 22 meest ja 23 naist; nende seas 4 naist peale 90 aastat. Õnnetu surma suriwad 11, kellest 5 uppusiwad, 2 ära põlesiwad, 2 surnud leitud, ja 2 muidu õnnetu surma saiwad. Pärnust. Pärnu Eesti Põllumeeste Selts pidas 11. Märtsil Pärnus oma koosolekut, keda abipresident  J. Toots juhatas. Koos oli pool osa liikmeid  ja 50 wõerast (wiimaste seas ka 8. naisterahwast).  Kõige pealt sai nõuuks wõetud, Sakala sündimise  päewaks tema wäljaandjale telegrammi teel terwisi saata. Siis pidas abipresident J. Toots ühe pitkema kõne: „Meie põllumeeste uue aja püüdmistest." Seltsi soowimise peale saab see tähtjas kõne pea Sakala  põllutöö lisalehes trükitud. Selle järele pidas