nakse rahwast arvutumast könneledi kord, et 6. Aprillil nende arro kaugelt peale kahhe tuhhande  olnud, kellest agga surem ossa jälle lahti lastud, ja arwatakse, et nad sellega teisa kohhutada  tahtnud» Selle wasto ei olla nad waimoliko mehhi, nago: Parist ertspiiskop, ja patred Deguerri ja de Longallerie nimmelt mitte lahtilasknud, need peawad räudpulkade wahhelt wäljawatama. Suvetükkide pö rr in, on pühhade naddalas ja issiärranis kahhe wimase Paasto ku päewal Parisis ja seal ümberkaudo wägga kange olnud. Sönnumed, mis Paristst tulnud, ei kuluta suggugi head. Wimasel pühha! on Wersaille soawäed Montrouge peale läinud ja selle peale laskma hakkanud, egga põlle sured  tükkid' ka ösel wäggusi jänud, waid kõik öö läbbi mürristanud ja paugutanud et ma kerra jalge al wabbisenud. Kesknäddala hommikul  olla sured tükkid öhto poolt paukuma hakkanud, agga kuhho pole möit jänud, se weel teadmata. Pöllastamise wäärt on, kulda seal wend wenda tappab ja sedda üsna külma süddamega teeb! Shweitfimaalt. Järrelkulamine. Kulda se mei! tuttaw, olli mönni näddal taggasi,  Tsürihhis suur tülli ja mässamine ja kus sesuggused asjad sünniwad, sedda ei woi rigiwallitsus  nenda jätta, waid peab asja kõige waljusega järrelkulama ja tülli teggijaid nende sü jarrele karristama; muido ei wöi üks riik tnitte jallal seista ja seks peab nüüd söakohhus  kokko astuma ja asja kässtle wötma. Senna kohto ette peawad ka ühheksa Prantsuse  ohwitseri ja kaks underupseri astuma, kelle peale olla kaebatud, sest et neid kõige suremaks süüdlaseks petakse. Neist essimestest olla kuus ja wimastest üks praego Tsürihhis järrelkulamise al kinni, teised olla agga enne, kui neid olli kätte sadud, sealt ärrapöggenenud. Kuida Prantsuse asjad praego on, sedda teab jo iggaüks ilma meie ütlemata ja sel kombe! on raske neid mehhi sealt kätte sada, sepärrast peab nende otsus, kui wastopannejate  otsus, kes kohto ette ei tulle, antud sama.  Zubba need teised on wist kohto ees ärMkäinud ja ommad tööst wastust andnud. ning ka omma südi möda trahwi kandnud; agga sest ei könnele weel seitungid. AmerikauMMlt. Römo piddo. Seal maal ellab arruto hulk Sakslasi, kes kõik ommal  aeal Saksamaalt senna, wäljarandasid, nago sedda többe ka praega siin ja seal weel kuulda, ja ehk nad kül jubba hulk aega seal, siiski tuksub ikka Saksa werri nende sonede sees, kes Sakslasi ommaks wendiks piddawad, nende römust ja kurwastusest ossa wöttes. Sealt kirjutakse 29. Märtsil, se olli teisel lihhawötte pühhal: ..Meie Sakslased piddawad tänna üht suurt römo piddo selle mällestuseks, et Sakslased wöido kroni sanud ja Prantslasi ärrawöitnud ning nüüd üht õnnistud rahhu teinud ja Saksamaa kõik ennast, armastuses ühhendanud. Wöite arwata, et seal rähwast koos olli, kui rong, mis möda ülitsaid eddasi ja taggasi, ühhest ulitsast ülles, teisest alla köndis,  wiis tundi aega wõtnud, enne kui otsa lõppenud, neid olnud siis wist rohkem, kui Zsraeli lapsi, kui punnasest merrest läbbi läk- sid. Kõik maead, kus Sakslased ellamas, olnud kenna plaggudega ehhitud. Kubberneer 'Hoffmann ja major Hatt, lasknud kõik sedda pikka ja märatumat rongi enneste eest moda marsida. Amerikamaa Sakslased ei olle ka unnustanud  wanna Saksama keisre sündimise päewa pühhitsemastse päew olli, kuida se meil jubba teada W. Märtsil. Nimmekud päewal on kõik Saksa laewad, mis Newüorki saddamas olnud, ommale Saksama keisre auuks piddo ehted ümberpannud, iggaüks ni paljo plaggusid ülles tõmmanud, kui tal agga wähhä olnud. Uemad sõnnumed. Pernust, 19. Aprillil. Meie jõe sild sai rede, 16. Aprillil, peale tõmmatud ja on nüüd malmis, et iggaüks woib ülle sõita. Merri ei olle kül weel üsna lahti, agga ommetige on hommiko tuul, mis jubba mõnda paewa puhhub, sedda wasto Liu - ninna röhhunud, nenda et laewad wöisid läbbi peäseda ja tüllid  meile eila sssimesed laewad sia, wiis purjoja  üks auro-laew. Nelli purjo laewa said, et 134