Perno Postimees ehk Näddalileht 1876. AKnes õrnus, neljapäew 28. Märtsil.^ KKstK. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapaewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla AO kopp. Ses lehhes seisab: Wastus wastuse peale. —..0 mm alt maalt: Peruust: Samarn karjatustest. Surma sönnumed.  Riast: Jssienneie tapmise katse. Äkkiiine surm. Auuimmi. Samara häddaliste eest mnrretsejnd okmiteed.  Aasta arruandmine. Peterburgist: Tullekabjust. Aasta sönnum. Astraganist: Kahjust. Rohkest katta sagist. Saniarast: Sadud summad. Mzenskist: Ellajate töbdeft. Odessast: Hobbuste margad. Külm ja lumme saddu. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Terwise pudus. Uhkus ja Waljus. Prantsuse maalt: Rigi asjust. Hispaniamaalt: Wannad asjad. Inglismaalt: Taggasi minnik. Söa wäggedest. Wastus wastuse peale. Auustatud redaktor! Et minu sõnad ..Peruu Postimehes 49 üsna ilm põhjata hukka mõistetud, keda ma mitte wihas teinud ei ole, kui ka nüüdsed ses teha ei taha, siis palun:  lasse mull paar sõna õienduseks ütelda. Auustatud M. S. näikse kaunis osaw kunst kohtunik olewad, et ta minu sönnade üle ehk küll sest lugupidamata, et wastus sõnad puudund,  oma tõe otsust ära teinud; ehk küll kohtu ees kõige wähemalt mõlemad olema oleks pidand,  mis siis ka töt mööda sündind oleks ja ei mitte nenda wastu loomuliku olemust, kui tema kriitika minu kirja üle sündind. Mees on ennast walmistanud möistmistele küll pitka meelega ja korjand sönnu kokku, mis ta mitte minu ridade seest waid wahelt lugcnd. Aga ta teab nüüd rääkida minu wiha kaarika ümber  kukkumisest, kelle all ta nüüd raskeste teutud,  ägama peab. —Tehku toeks! Ta teab ka rääkida wöltsist kohtumõistmisest ja selletu- sest, raamatu ja tema wahel. Kahju, et tal kas unustuse pärast, ehk, et seda minu kirjast leidnud ei ole, mis asjus neid temale awaldanud,  nimetamata janud? Noh, ta teab ka rääkida, et «kiikriga" jubba sihitakse, ehk küll niisugguse asja läbi waadatakse. Saab wist mittu aasta sada ära kuluma, enne kui mõni, ehk küll seda olema ei saa, temma ta sihtimise  kunstis ..kiikriga" ühe ta uli seks saaa. Mis peab siis niisuguste riistadega tehtama, keda sihtimise tarwis walmistud? Tema rääkind raamatus seiswaist piltidest, kus mina aga wiltu sihtinud ja ütlend, et ta need ..sõna kolm" mull tema kirjast wälja walitsetud,  ehk ma küll ütlend olen, et raamatu kirjutajat läites need sõnnad ..haleda loud" piltlikult  silmade ette maalind, piltideks maalind. Oleks ta oma esimese kirja enne teise kirjutamist,  kus Prantsuse keele nimede kirjutamist ise ka maalimiseks nimetand, läbi lugend, siis ta wist nii lapsikult rääkima hakand ei oleks. Igal asjal on kahesugune tähendus, kas