sistoriumi präsitentiks wallitsetud ja kinnitub. 25 aastad järgemöda, on temma sure Wennerigi  ewangeliumi usso kirriko wäljas- ja seetse polised asjad tallitanud. 7. Septembril umbes  kello ühhe aeal, on keik Peterburgi konsistoriumi  liikmed ja kõik Peterburgi ja sealt ümberkaudo  koggodus teöppetajad, Peetre kirriko parralt istumise sali kokko koggonud ja sealt konsistoriumi kohto tuppa läinud, kus wanna Jubilar parrajate kdhtö istumist piddanud. Peale selle, kui kindralsupertent vr. Frommann üht lühhikest könnet olli piddanud, on õnne sowimise kirjad, mis kolme Balti kubbermangudest  ja ka muialt ollid kokko tulnud, ette loetud ja ka weel üks wagga süddamelik õnne sowimise kirri, endisest kindralsupertentist, piiskoppist  Ulmannist, kes kaua aastad temmaga Ühhes olli tööd teinud. Wägga ligutud süddamega  tännanud wanna Jubilar ja öölnud, et temma! need 25 tenistuse aastad seläbbi mitte rasked ei olle olnud, sest et temmal tublid ka töteggiad körwas abbiks olnud. Wanna Jubilar on omma ello sees jubba mitto selle sarnast Jubeli piddo näinud ja omma 50 aastast wäetenistuse Jubeli pühha ärrapiddanud.  Nüüd üks assi olnud nattuke wasto oksa ja se olnud, et mitte kõik ewangeliumi kirriko liikmed sedda päwa ei olle tähhelpannud.  Maea ap tekid. Kuida sest jubba könnelenud olleme,' on kolera többi Peterburgis rahwa keskes likumas. Nüüd loeme Peterburgi  saksa seitungis, et üllema politseimeistrs lubbaga need rohhud, mis kolera többe wasto prugitakse, ka siin ja seal maeades sada on. Üllem politseimeister annab sedda teada, et nüüd hakkatuses need rohhud sinnise silla jures  Waltini aptekis ja sures Morskajas politseimeistre  wallitsuse al sawad müdud. Jssiärranis  sowitakse, et wabrikud, tömeeste artellid  :c. !c. ennestele ka sesuggused rohhud maeas walmis peaksid, et kui kegi kolera töödesse  haigeks jäeb, kohhe selle wasto woib rohto sada» ilma et tarwis õlleks enne tohtert  otsida ja siis aptegi peale minna rohto sama. Kelle sü läbbi Preisi- Prantsuse södda tulnud, sest könneleb üks Peterburgi seitung üsna awwalikult ja arwab seal kõige surema sü keiser Napoleoni peale langemad; Lemma olla selle pahha tulle üllespuhhuja; kui Lemma sedda ei õlleks tahtnud, siis ei õlleks se ka hakkanud.  Sesamma seitung lodab, et nüüd pea jälle rahho saab tullema ja üks rahho, mitte tännaseks  ja hoomseks, waid iggaweseks aeaks saab ollema ja nenda selle hirmsa werrewallamisele ots peale tehtama, mis ka wägga sowida õlleks.  Noh, jubba se on üks wägga hea tunnistus,  mis kindlat lotust annab, et rahho ennam  kaua ennese peale odata ei lasse, et Favre krahw Bismarki juttule on läinud; sel kombel woiwad juttud süggawaste läbbi räkida. Seitungi mõtte. Üks Peterburgi seitung könneleb ommas iggapäwases ringwatamises,  ommad mõtted, jädawast rahhust wälja ja arwab, et kui Napaleon jälle Prantsuse aujärje peale saaks pandud, üht kindlat ja jädawat  rahho ial lota ei õlleks. Kõige parrem,  kui se wallitsuse liikmetega saaks ettewöetud  ja nüüd warsi, enne kui rahho teggemisest jutto hakkaksid teggema, praeguse wallitsusega söariistade rahho teeksid, mis järrele siis pärris  rahho woib tehtud sada. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kellega peab Saksama rahho teggema? Se on üks küssimine, mis peale weel liig warra ja raske on wastata; missuggusel wallitsusel Prantsusemaal se õigus on rahho tehha, sedda ei woi praego öölda, sest et' seal üht kindlat wallitsust weel ei olle. Jules Favre, Gambetta ja teised nende seltsilised,  mötlewad jubba endid, kes teab, mis mehhed Prantsusemaal ollewad ja arwawad nenda, otse kui õlleks kõik Prantsuse ma neid omnkaks wallitsejaiks wallitsenud; agga kust wötta! Seal on praego iggas linnas issi wallitsus ja kus sedda weel ei olle üllestärkanud,  seal tulleb weel tagga järrele. Sel kombel on siis kül raske öölda: ..Kellega peab Saksama rahho teggema!" Praegust wallitsust ei arwa Saksama suremaks, kui paljaks nulluks,  ja se on ka tõeste tossi. Tänna on Jules Favre, Home on ehk wahhest Roshefort, tunnahome  jälle üks teine ja nenda eddasi; ükski ei saaks tänna täitma, mis teine eila lubbanud. 309