küllamehhe kaktusele lobiwad, mis ni kohhe maead pöllema pannewad. Selle peale olla kubberner  ühhe ring kirja läbbi aurolaewade seltsidele  nöu andnud, omma laewade korsnatele, ni tihhidad traadist sõelad peale tehha, et nende labbi ennam kellegile kahjo ei saaks sündima. Pensast. Õnnetustest. Jgga lin on, olgo kas lomuliko ollemise, woi muido monne mu asja läbbi, wägga kulus ja tähtjas nenda, et ennam ehk wähhem mõnda asja sünnib immekspanna.  Nenda on siis ka Pensa lin omma  lomulikus ollemiscs ühhe asja polest kulus ja tähhelpannemise wäärt ja se on: maeade laggede sisselangemise polest, mis kül koggoniste  ommat wisi ja kahjolik neile, kes seal ellawad. Se olli minnewal suwwel, kui ühhe koli maea laggi parrajate kolilaste eksami aeal sisse langes, kellest meie ka ommal aeal könnelesime  ja peale selle on seal nüüd mitme maeadel se õnnetus olnud. Nüüd kirjutakse sealt kubbermango  seitungi läbbi, et seal ühhe kolme kordse kiwwi maeal, kõik kolm wölwitud lagge korraga  sisse kukkunud ja selle maea sissek ollemine,  paljas prüggi unnik olla; õnneks on maea sekord just innimestest tühhi olnud, muido õlleks  õnnetus liig suur olnud. Sisse langemine  on ühhe imme wäärt sure mürrinaga sündinud ja paks tolm, mis haknatest wälja tunginud, olnud kui suits, mis ka politseit petnud,  kes arwanud seal tullekahju ollewad ja sepärrast tulle kella hellistada lasknud. Assi panneb mõtlema, mis wigga se peaks ollema,  et sesuggufed õnnetused seal üks teise järge tullewad; õlleks maawärrisemist, siis langeksid  seinad ka kokko, agga sedda põlle olnud;  siis langeb sü ikka puumeistrite ja maeade ehhitajate kaela; õlleks töö holega sehtud, põlleks  wigga middagit. Wätkast. Koggokonna otsus. Mis kido wäärt, on kido wäärt; selle wasto ei woi kegi middagit öölda. Kuida ..Wallits. teadaandja" könneleb, on Wätka kubbermangus  448 koggokonda, kes 15. Junist künni 15. Nowembri kuu päewani, sedda otsust teinud,  ka nende seltsi heita, kes wiggaste ja haigete söameeste kassuks koppikuid andwad. Neis koggokondades on ülleüldse 455,974 hin- ge. Annab iggaüks kuus üks koppik, siis teeks se kuu kohta 4559 rubla 74 kopp. ja aastas 54,716 rubla 88 kopp. wälja. Se õlleks ommetige kül üks weike anne, mis saab antud ja siiski teeb ta üht ni suurt summat aastas walja, mis nende heaks tulleb, kes omma termist  Jssamaa tenistuses kautand. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Wanna keisre te lumisest  kirjutakse Berlinist: Meie wanna keisre terwis on ikka wee! waene ja se olla tedda ka keetnud, wanna lesse kunningana mattusele minnemast, mis temmale wägga sureks kurwastuseks  olnud. Kes terwise polest häddaline,  sellel põlle suurt tarwis, lähhäb hädda suremaks; nenda on ka wanna keisriga luggu olnud. Se suur kurwastus, et wanna lesk kunningana siit mailmast olli ärraläinud, olla wanna keisre terwist waesemaks teinud, et kauem rahhulist wodisse piddanud jama. 55. Detsembril  kirjutakse ja antakse pari sönnaga lühhidelt  teada, et wanna keisre haigus ühhe suggune  olla, ei olle pahhemaks egga parremaks sanud. 57. Detsembril kirjutakse, et wanna keiser ni paljo parremaks sanud, et wannast harjutud prügi järrele, jälle igga lõuna, nattuke sõitmas käib. Berlinist. Seal olla 11. Detsembril warra hommiko se jut, kui jooksew tulluke läbbi linna jooksnud: wanna keiser Willem olla mödaläinud  ösel ärrasurnud, ja se sönnum olla arvutuma rahwa enne lõunat keiserliku pallee ette kokko kutsunud, nenda et hobbuste söido tee, pärna allees, kinni olnud. Ja kust otti se jut wälja läinud? Noh, eks sest, et keiserlike  pallee harja peal plaggu, lesse kunningana surma pärrast, polest wardast sadik olnud üllestommatud;  sedda olla nad arwanud wanna keisre surma kulutawad, egga põlle milgi kombel  uskuda tahtnud, et se mitte temma pärrast nenda seal seista. Õnneks on kõik ümber jooksew jut walle ja wanna keiser olla sel ösel, kuida sedda palleest teada antud, wägga hästi ja rahhulikult magganud, ning wägga arwa wahhest nattuke köhhatanud, tõusnud hommiko 5