Siis jkönnelewad kohhaftd seitungid temma ellust ja elluwisidest wagga haisewaid asjo; ta olla omma ellowisidega wägga rop ja otse nendasammoti ka temma sured ja auustud liggi sõitjad ammetnikud. Kolmandaks olla Shah, keiserinat nattuke laemdanud ehk tedda häbbistanud,  sest et ta keiserinale olla teatanud, et ta temmale fedda öölda lasseb, millal ta tedda omma ette lasseb tulla. Sest olnud keiserinale  küllalt, et sure uhke kunningate kunnmga jalge eest korwale läinud ja hiljem, kui ta temma järrele kulada lasknud, olla sedda wastust  sanud, et keiserina mitte koddo ei olla, waid on piddand wälja reisima. Ülleüldse on neil se köwwa nõu olnud, Shahi pead, mis ni hästi Londonis kui Parisis, mönnesugguse ebbaussu ja wöera jummalatenistuse läbbi seggaseks  tehtud, siin jälle, nipaljo kui ial woima  lik, selgeks tehha. Tal olla mele tulnud, kui keiser tedda kortrisse saatnud, korraga temma  wasto pöörda ja temmale käega näidata, et woib ümberpöörda ja taggasi minna. Muidogi  teada, on keiser temma rummala ja mõistmata  kombe ülle parrast tagga järrele naernud ja sest sadik põlle ka keiser temmast ennam suurt holinud, egga luggu piddand, waid tedda ta teenritega üksi jätnud, kellel temma pahha tujudega mõnda wäljakannatada. Tänna ööldakse,  olla temma prohwedid käest otsa löppepenud  ja tal praego suur teggemine, kuida ilma nendeta läbbi sada. Ohto olla Shönbrunneris  suur öhto-söma-aeg, kellest kutsutud wöerad  suurt asja lodawad; agga ärgo unnustago  nad mitte, mis üks wanna sönna ütleb: ..Lotus teeb paljo herraks, agga paljo jälle narraks. Shah on 27. Zulil, enne lõunat Laksenburgist,  Brennerist ja Brindisist läbbi Konstantinopoli  sõitnud. Keiser jättis tedda Laksenburgis  Zummalaga ja on tedda künni raudtee howi saatnud. Keisril Prants Josepil olla tahtmine Gasteisse  soita, wanna keisert Willemat watama ja tedda terretama; se paew ei olle agga weel kinnitub, millal ta saab sõitma. Hispaniamaalt. Wöido sa mi sest. Wabbatrigi söamehhed olla Karlistlastega tub- liste tuttipiddi koos olnud ja sedda kord ni õnnelikud olnud, nende ülle wöimust sada. 36. Zulil olla Karlistlased 4666 mehhega Kaldas de Montbuü linna kallale läinud, sedda ärranelama  ja omma tasko toppima, agga tuul olla teise pole pöörnud ja assi mitte nenda läinud, kuida nad lootnud, waid sealt linna prii mehhed ja wabbatrigi pole hoidjad, olla katsunud, kust kegi söariisto ennesele sanud, kellega Karlistlaste wasto woinud wälja minna.  Selle peale on ka üks jaggo söamehhi neile appi läinud ja seal olla siis Karlistlased tubliste wallo sanud ja pöggenema pannud, 38 surnud, kaunis rohkeste söariisto ja muud söamona, ning suur hulk hawatmd ella nad lahhingi platsi peale mahha jätnud. Rigiwallitsuse  poolt söddiatest olnud 6 surnud ja 26 hawatud. Karlistlastele tehtud weel suremat pallawat jalge alla, kui obrist Marti omma wäggedega weel teistele appi jõudnud. Need 8l)v meest, mis Karlistlased Jgualada linna wötmise jures  wangi ollid wötnud, sanud lahti peästetud. Need wangid, kedda nad liggi ollid weddanud, lasknud nad tee peal ennamiste üks hawal surnuks ja nende seas ka üks aastane wanna hal-pea. Ikootfimaalt. Saksamaa kroonprints, on sedda korda Rootsi - Norramaa kunninga Oskaril wöeraspeul ja on ka kord Norrama pea linna Kristiania sõitnud, kus tedda üllewagga  sure auustusega wastowöetud; 26. Jutil  õhtu auustud tedda törwa-lontide tullega (Fackelzug) ja ilmuke olnud sel päewal wägga kenna. Teisel päewal enne lõunat, on Rootsi- Norramaa kunningas Saksa kroonprintsiga Saksamaa  söalaewade peal wöeruspeul käinud, kus nad pitkem aeg aega wiitnud. Juli kuu 28. päewal, en Saksamaa kroonprints,  omma liggireisiatega ning auuteniaks antud Norramaa ohwitseridega nelja päewa peale Teiemarkeni reisinud, kust ta 21. lõunaks jälle Kristianiasse tahhab taggasi tulla, et wcel Mammal päewal Stokholmi sõita; teise päewa löuneks lodab Stokholmis ollewad. 267