kaptalist üks ossa ärramaksad ja wimaks on koht so pärris; agga rendi kohha jures ei saa sa ial targemaks kui õlled. Agga kes ostab, se wadako ka selle peale, et kontrakt surema kohto polest saab kinnitud ja kulutus awwaliko  seitungide läbbi kulutud. On se ka tehtud,  siis on kõik asjad korras ja kellegi terraw hammas ei woi sind hammustada, egga sind so kohhast wäljasundida. Siis wast olleme taieste prii rahwas, kui meil ka omma pärris maa käes harrida. Ommalt maalt. Pernust. Peetre kool. Meie kõrgest auustud raekohhus ja mollemad gilded ollid önsa Keisre Peter l. kahhe saea aastase sündimise  mällestuseks üht tüttarlaste elementarkoli  assutada ettewötnud, mis Peetre koliks tahtwad nimmetada ja kõrgest auustud raekohhus  olli selle polest palwe kirja kolide üllema ministeriumi kätte saatnud ja seks tarwitawat lubba pallunud. Kuida seitung ..Wall. teadaandja"  könneleb, on meie suur Majestät ja armoline Keisre Herra 23. Septembril Kõigekõrgemalt  armolikult kolide üllema ministre assemiko allandliko ettepannemise peale sedda koli kinnitanud ja lubbanud allustada. Pernomaalt. Armastusest mõisa herra ja walla rahwa wahhel. Et Ulu mõisa herra ja Ulu ning Surju walla, kui temma pärris wallade rahwa wahhel üks tössine ja ellaw armastus wallitseb, sedda tõendab  allamal seisaw luggu. Ommas 42. numres könnelesime tullekahjust, mis 4. Oktobrel  õhtul olli, kus Ulu herra rehhi Wask- Rämal ärrapölles, mis läbbi herral suur kahjo olli ja kuida Ulu ja Surju walla perremehhed,kohhe  ehhituse materiali olla wäljaweddanud.  Sedda könnelesime selkorral kõik kuuldud  juttu peale, agga tänna woime selle täienduseks  wee! paar sönna jure lissada. 25. Oktobril olli meil se ön mõisa herra ennesega kokko sada, kus siis sestsammast asjast jutto teggime ja siin tullewat wastust saime, mis mõisa herra ligutud süddamega könneles. Kui temmal nimmetud päewa õhtul se õnnetus ol- nud mis ülle ta kül kurwastanud, agga ommetige  sedda kahjo mehhefelt, kui Jummala karristust kandnud. Redi lõuna olla herra ratsa senna sedda kahjo watama sõitnud, seal olla tulli weel pöllenud ja ähwardanud weel eddasi teiste maeade kallale minna, mis seal lähhedal seisnud; sedda keelda, olla herra pitkem  aeg senna janud. Otse selsammal päewal  olnud rahwas mõisa tellitud, omma rendi rahha selletama. Et agga herra koddo polnud  olla möllema waldade wallitsejad ja tallitajad  omma walla perremeeste nimmel senna herra jure läinud ja pallunud sedda lubba, et nemmad ehhituse materiali wäljaweddawad. Mõisa herra pakkunud neile selle eest makso, agga sest põlle mehhed kuulda wötnud, waid öölnud: Teie ollete meile ni paljo head teinud, siis lubbage, et meie Teile ka nattuke wasto teme. Sedda kuuldes olla herra südda ni ligutud  sanud, et römo pissarad, mis möda palgid mahha jooksnud, kõik sönnad enneste sisse ärrauppunud. Laupäewal sanud ka kõik matena! ennamiste wäljawetud ja mis weel pudu janud, sedda tonud ehhituse aeal weel jure. Rehhi sada jubba Oktobri kuu päiwe sees jälle walmis. Herra tunnistas, et se rõõm mis rahwas temmale nüüd jubba teist korda teinud, sest !2 aasta eest olnud luggu Ulus otse nendasamma, paljo ennqm wäärt on, kui kahjo mis ta tullekahjo läbbi sanud. Siin on nüüd ommetige awwalik, et mõisa herra ning rahwa wahhel üks tössine ja ellaw armastus  wallitseb ja kus armastus nenda üllemad  ja allamad kokko seub, sealt ei puda ka Jummala õnnistus; sedda pango kõik tähhele. Liwimaalt. Wilja-sagist. Kesk Liwimaa  süddamest kirjutakse 13. Oktobril Ria seitungi läbbi nenda: Kesk Liwima wiljasaak lasseb ennesest lühhidelt könneleda. Rukkiwilja ja kartuhwle saak olli ülleüldse hea, selle wasto on suiwitti Juni ja Juli kuude sees ollewa põua läbbi koggoniste waeseks janud. Hein ja ristikhein on rohkeste walja andnud, agga ommetige  põlle tedda nipaljo rohkem olnud, et jõuaks pöllo pöhko, mis igga aasta suiwilli annab, ärratassuda, mis läbbi siis ellajad —- kui ei lubbata ülle piri Saksamaale saLa ladade peal oddawsks sawad minnema. 359