Tallinna Sõber M 31. Esimene aastakäik. Tallinnas, ZM Zenlukuu pääwal !87N. Kleöldne aeateht Gtstirahmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudforöu päriate trükimajaS: aaStaS 1 rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 30 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt kop. Tellimised wöetakse Vasta: Tallinnas: Lwdfors'i päriate trüüimajas. WeterSnrgis: J. G. Scetandl» Ä» 54. Harkus : W. Kust. peruus : K. KudewMa. Aakweres: L. Wattly. Uaides: A. Seidekõerg. Kapsasus: H. A. KollSerg. Kuresaares: M Lange. Kmõlas: A. Kr. Hlaudkcpp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. WasLaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .Veer..) ReaiSter: Kaks kewaded ja nende mõnesugused laululinnud. Omalt maalt: Tallinnast: Kubermangu-Gümnasiumi kooii-vpetus. Jüri Rummo. Kooli raha. Riiast: Pettus. -- Peterburgist:  Keisri Proua termis. Weneriigi Saadikut. Graf Paul Nikolaewitsh Jgnatjew P. Aealebt ..Goloö". Aurulaew ..Nishui Nowgorod". Haigus trihhinidc läbi. Koolide kaart. Weue-Preussi piire. Lorissoglebskist : Pettus. Simbirskist: Wõidupalk. Kuldsha linn. Wõeralt maalt : Saksamaalt. Austria - Ungru maalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Hispaania maalt. Itaalia maalt. Hollandi maalt. Türgi maalt. Mõni sõna seletuseks „Tartu Eesti Seitungile". Jutuleht. Selle numrega lõpeb meie esimene aastakäik. Jumalale tänu andes, kes meid selles sagedast õige raskes töös kinnitanud, ja uueks aastakäigiks Jumala poolt uut jõudu, kindlad meelt ja selgitud  waimusilma paludes, täname meie ka lugejaid mitmesuguste kinnituste ja rõõmustama tähtede eest, mis ligidalt ja kaugelt meile antud saiwad. Oma tahtmiste ja eesmärkide üle palume meeles  pidada, mis juba enne, nimelt weel selle lehe Nr. 36 sees „Lugejatele ja sõbradele" ütelnud oleme. Hind jääb nenda, kuida se enne oli. Tellimisi palume tulema aasta esimeste pääwade sees teha, kes neid weel teinud ei ole. Et aga mõni wiiwija kahju sisse ei saa, tahame Nr. 1 tulewal aastal ka nenda endise lugejatele saata, kes ehk wiiwind on. Käsulist Uut-aastat, igapidist  rõõmu ja rahu soowime lugejatele, meie armsa Baltimaale ja Eestirahwale. ..Tallinna Böbra" Redaktor ja Toimendus. Kaks kewaded ja nende mõnesugused laululinnud. Ristirahwal põhzapoõlisel ja leCesarnaisel maal on kaks kewaded aastas. Üks ilmutab ennast looduses, kui wete kaaned katkemad, kui pehme tuul üle nurmede puhub, maid. puid ja põesaid haljendama paneb ja lugemata õisi pungadest  kutsub. Siis tulewad kirjud linnud ja tulewad lauluriktad linnukesed oma pestpaika Lagast, kust neid talwine külm ja kehwus pele- Lastwad. Siis on loodus särama, lehkama ja kõlama kenadusega täidetud. /Rõõmu kõik maailma loomad Joomad elu rindadest." ja ka need südamed, lelle seest elukoormad eluwerd  piigistasiwad, kelle ümber maailma pahandused  jääkoorukest sigilasiwad, et tarretus pea woimust wõtma kippus, ka need tmmewad uut eluwerd tuksuma ja paesuwad looduse äratuse, Looja wägewa sõrme all, kui wähegi sooja elu ülejäänud oli, mida kewade-keuadus paesutada wõis. , Saagu sõbraks waenlane" seisab iga parema inimese uulede peal ja hiilgab  tema lahkes silmis. Loojast aratud waga rõõmu kõrwas ei ole wihal ja waenul aset. Teine kewade. ehk ütleme parem esimene, ei tule nii nähtawal kombel, se on rohkem waimune  ja wõib aga waimu läbi tuntud saada, kui se ennast niipalju silmanahtawaist ja kõrwakuulewaist  asjust lahtikeris, et ka ilma nende iseäranis torkimist kurwastust ehk rõõmu tunda wõib. Se kewade on Uus - aasta. Weed ja nurmed seisawad jää-kaane ja lume-waeba all, õied ei lehka ega linnud ei laula. Kuhu film waatab ja körw kuuleb, sea! näeb aga tarretust ja kuuleb eluta raksumist. Kewade on se aga ikka, ja kui inimese waim nähtawast loodusest ennast niipalju lahutanud on, et oma silmaga waadata suudab, fiis seletab elupungafi, mis Jumala sõrme all paesuwad. Waatame meie tagasi, fiis leiame lm valju meie Jumala armu, ligemne toetuse ja iseenese hoole abil edenenud oleme ja leiame palju, mille üle ennast  rõõmustada wõime, mis meid lootusega täidab ja mis wiha ja waenu lämmatada wõib, kui meie wägise waimu silma kinni ei piigista ja wägise pahandust ei sigita ja kosuta, ja kewade-wöimuga  tärkab pTulgu kõik maailma rahwas Sõbraks meie rinnale" iga parema inimese südames ja tungib sealt kõnedes ja tegudes nähtawaks. Uueks-aastaks ei tule meile kirjuid Iludusi ega tule laulurikkaid linnukesi; kus aga haritus juba rahwa seas juurdunud on, seal tuiewad mitmesugused raamatud, iseäranis Kalendred, kui waimulised laululinnud, teretawab lugejaid, soowiwad nendele head ja rõõmulist Uut-aastad ja jääwad nendele läbi selle aasta armsaks sõbraks. Mis peame meie aga sesuguste Kalendrete kohta ütlema, mis mitte südant puhastada ja rõõmu äratada ei taha. mille nõudmine üksi wihawaenu äratamise, üleüldise sõbruse ja sõbrus  tuse lämmatamise peale käib? Sesugusi pakutakse  meile aga nüüd õige rohkest, ja mis nendel  lindudel kenast laulu-häälest puudub, seda püütakse kirju sulgede läbi tasuda. Kirjamehi on meil õige rohkest, tasulisi asutusi on meil ka, enam ist kõik on aga üksi suurust oma silmamärgiks  wõtnud ja kihutawad seda wihaga ja tüliga tagaajama. Rõõmu poole, se on puhta ja selge südame-rõõmu poole ei taha ükski juhatada.  Nenda on fiis ka meie tänawune, Uue-aasta tarwis kirjutud ,Isamaa Kalender". Ka se wõtab oma suud suurusest täis, aga südame  rõõmu, üleüldist sõbrust ja sõbrustust püüab se wägise lämmatada, ja teeb seda omas juttus ,Ema ja tütar", ja Mabaduse wõit", nii toorel kombel, et igal tõsisel ja wähe õrnema  waimuga loodud rahwa-sõbcal häbi peale tuleb, kui mõtleb, et ikka weel kirjamehi on kes Eestirahmast nii madalaks peawad, et sesugusi  toorest kirwe-tööd oma lugejate meelepärast  olema arwawad. Milla jõuab ka meile aeg, kus rahwa st kenaduse pehmes paelas talutada  nõuutakse, mitte wiha - waenu wemlaga „ edasi" kihutada ei püüta! Milla halkamad kõik Eestirahwa kirjamehed oma lugejaid niipalju  au usta ma , et roojaga ja sopaga nende ette astuda ei usalda! Nüüd pakutakse meile Kaleudretes waimu-toitu, mis mana aasta kallil õhtul inimese südant wihaga täidab ja teda uue aasta pühal homikul uut sappi imema paneb,  ja seda nimetakse tööks isamaa eest, ja nimetakse nõuutuseks suguwendade kasuks! (Jääb poolele) Omalt maalt. Tallinnast. Jõulukuu 19. pääwal peeti Kubermangu-Gümnasiumis selle-aastast koolilöpetust,  kõnedega, kuida seda ikka tehakse. Kui Umverfiläti peale walmistud, saiwad sel aastal rohkem õppijaid wäljalastud, kui seda siin enne nähtud on, se on taieste walmistud oliwad 47 ja peale seda wee! 2, kes Wenekeele poolest peawad uues te läbikatsntud saama. Lahkuja seltsimeestele pidas ülema klassi õppija Ju - lius Koppel õnnesoowimise kõnet. Kuida juba lühidelt teadaandfime, on meie maa kardetaw rööwel Jüri Rummo tõeste kinniwõetud ja luku taha pandnd. Esimene  sõnum selle üle oli küll ka liig warane, tema oli küll leitud, kui aga Hakenrichter oma abimeestega senna jõudis, leidnud palja sooja aseme heinte seest, lind oli wäljalendand, üksi aga suled, emad riivet järeljätnud, mida omale selsamal öösel warguse läbi jälle nõudis. Selle kuu 45. pääwal tuli nüüd rööwel hobusega ja ree-täie waraga ühe Kehtna wabadiku juure, kes teda ka enne peitnud, ja mõtles seal mõneks pääwaks puhkama jääda, et uueks tööks uut rammu