waene ollema ja wimasel aeal weel pahhemaks läinud. 26. Märtsil piddand mõnned mehhed temma ette ja temma juttule sama, mis nenda olnud lubbatud, agga terwise waesuse polest janud se assi eddespiddise aea peale, künni jälle panemaks saab. Ta olla üsna toas, egga põlle ka lihhawötte pühhadel templisse sanud jummalatenistust piddama. Ta többi olla, et ta jallad üllespaistetada ja kehha sees weike, agga allaline pallawus olla. Rahwas olla ta ello parrast wägga kartuses ja sepärrast ka mitmesuggused juttud nende käes likumas. Austriamaalt. Nende ja Sakslaste wahhelisest asjust könneleb Wini linna saksa seitung: Prankwurtis, Maini jöe äres, petawa Märtsi piddo jures olla, meie wägga sureks immekspannemiseks, ärrasurnud suur saksa mõtte sissesalwitud ja näidatud. Selle peale könneleb jälle üks Saksama seitung ja öerub kässi kokko ning naerab peusse ja arwab, et Austrialased selle ülle pissut romo tundnud, ja se on ka tossi. Meie ei sa sest arru, mis lõuna Sakslased seal jures mötlewad: Austria peab nende seltsi wastowöetud sama. Tahtwad  need aulikud herrad kõik Austriat omma külge limida ehk on neil tahtmine meie riki selgest armastusest tükkideks lõhkuda ja siis üht ossa Saksama külge wötta. Kuida ööldud,  meie ei tea mitte, mis nõu neil on, agga sedda teame ommetige, et sesugguste juttudega Ühhegi Austrialase mokki sirupiga ei märita. Nad on põhjani ausad ja laitmata mehhed, agga kes politika asjus mitte ennam põlle, kui agga aus ja laitmata, se teeb ennamiste ikka, mis ei kõlba; nende armastus Austria wasto põlle muud, kui kinni kattetud wihhawaen!  Hispaniamaalt. Berga linna wötmise  st. Karlistlased on nago katko többi Hispaniamaal, mis ühhest aeast teise omma ohwert nõuab, egga wata selle peale, et ennesel  ka werri möda külge mahha jookseb. Berga linna öngitsesid nad jubba ammugi, nüüd on nad tedda ommetige kätte sanud, agga jälle mitte muido, kui pettuse läbbi. Sest asjast kirjutab üks Hispaniama üllemat suggumees, kes sedda linna wötmist ja hirmust tööd om- ma silmaga näinud ning ütleb linna kommandandi  selle polest sure süüdlase ollewad, et lin Karlistlaste kätte läinud, ta olla sedda ilma wasto tõrkumata ja lahhingi piddamata, Karlistlaste  kätte andnud» Kuida lin ärrawöetud, selle ülle tullewad aeg aealt mönned tähdelpannemise wäärt üksikud  asjad päewa walgusele ja ka nendega ühhes  söameeste wastopannemine ja sönnakuulmata  ollek, omma üllemate wasto. Se olnud 15. Märtsil, ose olla nad Berga linna tulnud ja kello kahhe aeal hommiko hakkanud lahhing nelja snretükkiga ja parrast lõunat kello kaks, olli lin nende käes. Õhto kello 10 olla 300 söariistadega ehhitud pürjerit ennast ka nende kätte ärraandnud ja nendega ühhes üks kompagni  San Wernando rüggemendist, üks kompagni  jäägrite pattaljonist ja üks kompagni Tarragona priimeestest. Seal olnud küllalt mehhi mitte ükspäinis 1000 maid 5000 Karlistlase  wasto seista, agga soldatid on wastopannud,  egga mitte walli pealt mahha läinud kindlust kaitsma; fepärrast ei olie siis muud egga parremat nõu ülle janud, kui alla heita. Teise! hommikul, na kello wie aeal, on ka Saballs Don Alfonso 2000 mehhega ning 125 hobbuse senna tulnud ja kaks tundi hiljem  on 100 wabbatrigi priimeest Berga linnast, ka alla heitnud. Kello 10 enne lõunat, on Karlistlased omma söawangide ja riistade ning monaga linnast wälja läinud. Lahhingis on söameestest 6 langenud ja 20 hawatud ning Karlistlaste poolt 10 langenud ja 60 hawatud sanud. Pater San Kruts. Sest mehhest könneldakse õige weidraid asjo. Temma sada allati ilma wahhepiddamata 40 mehhest hoitud ja kaitstud. Ta maggada wagga pissut ja kui ta mahha heidab, siis panneb ta kaks meest omma peatse otsa wahhi peale. Sedda ei sö ta ial mitte, mis just temmale põlle tehtud ja kui se tehtud, siis lasseb ta enne üht ossa omma  meestest pool toito ärrasüa, enne kui ta issi söma hakkab ja nenda katsub ta ennast kihwtimise eest hoida. Leiba ei sö ta ialgi, waid ta lasseb ennesele weikesed kogid tehha, mis üks temma wahhidest ta omma silma al peab malmis teggema. Rahholist ello ei olle tal ialgi, mis issiärranis ka sest tulleb, et temma 132