päriskoha omanik tööd teeb ja kellega ta ennast seal juures oma naise ja lastega toidab. Suwel magab s ta waewalt kuus tundi, kõigel muul ajal on ta nagu mõni raudne masin õös, ja seal juures on tema toit leib, räimed ja piim/Zla nõnda ajab ta läbi ja makz  sab oma koha aegamööda tasa. Üksi neil peremeestel j on halwem lugu wäljasaamisega, kellel enesel wähe peret on, ja palju sulaseid peawad pidama. Et meie nurjatu kõrtsielu suure jao meie sulastest täitsa kõwera tee peale on wiinud, sellepärast ei saa ka nüüd naljalt enam peremees, kes wõera sulastega kõik omad maad ära peab harima, omale wõlgadega päriskohta ostma. Need sulased saamad nüüd jo enam palka, kui nad sisse teeniwad. Et aga suur jagu sest palgast kõrtsi Ahkb , sellepärast langeb ka meie sulaste seisus iga aastaga enam nurjatuma oleku sisse ja põllupidaja seisus läheb seeläbi ka ikka raskemaks. Kui meie kõrtsielu  wasta pea abi ei leita, siis ei saa ka maade riseks ostmine edespidi enam jõudsa sammudega wõima edeneda. —'Äätikeele lektoriks Tartu unimersiteedi peale on selle suurekooli endine theoloogia õppija Jakob Lautenbach walitsetud. Tallinnast. Wang Hans Kerbet, kes 24. Aprillil hospitalist ära kargas, on 13. Mail jälle politsei kätte langenud. Need langenud sõameeste lesed ja waesed lapsed, kes Kränholmi wabriküst kingitud 10,000 rublast osa ja ähi tahawad saada, peawad  omad palwekirjad Tallinnamaa kubernäri herra kantseleis sisse andma ja neile palwekirjadele järelseiswad  tunnistuse tähed juure lisama: lesed ja lapsed: 1) tunnistuse täht sõamehe surma üle, ja 2) tunnistuse täht seeüle, kui suur perekond on ja kui mana iga liige; muud langenud mehe sugulased peawad  peale selle weel ette tooma: ühe tunnistuse tähe seeüle, et nad oma eluülespidamist langenud sõamehe käest saanud, et neil muid toitjaid ei ole ja nemad suure wanaduse ehk muu häda pärast, ka liig sume nooruse pärast ennast ise ei wõi toita. Riiast. Riias on Maikuu alastusel Liiwimaa kubernäri juuresolemisel piiskopi Filareti läbi esimene aluspõhja kiwi rahwaseminari maja ehitamiseks pandud. See seminari hoone pidada 200,000 rubla maksma ja tema sees koolmeistrite korterid ja kuue klassi tarwis ehk 110 kaswandikule ruumi olema. Peeterburgift. Keiserliku Kõrguse Suurwürsti Troonipärija kantseleis on priitahtliku laewawäe heaks 19. künni 25. Maini ühtekokku 55,698 rubla 53'/- kop. ja 15 poolimperiali sisse tulnud. Peeterburgi „Seiemaale  tundis Eüroopä kaks liiki kongressist: seesugust, kes enne sõa alustust kokku astusiwad, selle otstarbega, et sõda keelata, ja seesugust, kes peale sõda tema rahutõöd  käsile wõtsiwad. Esimene liik kongressist ei ole weel ilmaski eesmärgile jõudnud, töist liiki kongressid aga sagedaste küll. Praegu oodetud kongress ei ole üht ega töist. Tema astub küll sõa lõpetusel kokku, aga mitte sellepärast, et rahu korda seada, waid sellepärast,  et ühe juba tehtud rahuga mitmed pealtwaatajad  riigid rahul ei ole, kust kergeste sõda wõib tõusta.  Kongress kutsutakse kokku, et mitmesuguseid arwamisi,  kellest sõda wõib tulla, kokku lepitada, ning on ta sellepärast üks seda liiki diplomaatikute kongress, kellest seiemaale weel ühtegi kasu ei ole saadud." Persia shahh on kaks korda kuulsa sõamehe, major Stokwitshi, kindluse Bajasidi kaitsja, oma ette lasknud tulla ja on temale tema wahwuse tunnistuseks  lõwi- ja päikese ordo 11. klassi auutähe rinda annud. Kindral Hurko on Maikuu lõpetusel jälle Peeterburgist ära San Stefano tagasi sõitnud. Inimesed,  kes raudtee jaamas tema ümber ennast kokku kogusiwad, nägiwad tema rinnas Georgi ordo 11. klassi risti ja Preisi ordo »pvur lo märke« auutähe läikiwat,  kellest wiimane temale Saksamaa keisri poolest hilja aja eest tagasi osaks saanud. Et suure-mere laewade ostmine kergemalt edasi läheks, on riigipanga ülem St. Peeterburgi priwaat-pankade  nimel komiteele, kes priitahtlikuid andeid laewa-wäe asutamiseks korjawad, 2 miljoni rubla ilma intressita laenuks lubanud anda. Ameerikast tuleniad  sõnumed, et seal jo mitu kõige usinamat ja suurt laewa Venelastest ära on ostetud. Keiserlik Majesteet on wahwa Bajesidi kantsi kaitsja, major Stokwitshi, kahel korral oma ette talwepalleisse lasknud tulla ja wiimasel korral temale Oma enese pildi ja ühe priljant-sõrmuse kingituseks  annud. Wõeralt maalt. MMlUMoopolist. WLimasest mässamisest Konsta nMMMsLs on nuud jo nn pcnsu sonumew selgeks hakkab saama, mis mässajad tahtsiwad.  Nende nõu ei olnud muud, kui sultani Abdul Hamidi trooni pealt maha lükata ja Muradi V. jälle trooni peale tõsta, ja nimelt on see mässamine Midhat'i  sõpradest wälja läinud. Et see mässamine ka Inglastele mitte teadmata ei ole olnud, seda arwatakse  igal pool. Jo paar nädalat warem oliwad Midhati sõbrad Mohamedi Wõitja moshees koos olnud  ja oliwad igal pool rahwa sekka juttu teinud, et Abdul Hamid liig suur Wenelaste sõber olla ja igas tükis nende alla heita, kelle läbi rahwas teda wihkama hakkas. Selle wasta katsuti kaastundmist Mürad V., ja mõlemate Mvrema wenna Rehhadi wasta äratada. Need plaanib oliwad aga ka jo Abdul Hamidil wäga heaste tuttawad ja mässamine sai ruttu lämmatatud. Nagu meie jo oleme jutustanud, tahtsiwad  mõni sada meest Muradit Tsheragani palleist wälja peasta ja sultaniks hüstda, ja töine jagu mässajaid  kippus sultani pallei piale. Aga mõlemas kohtades  saiwad nad täitsa löödud ja suur jagu neist leidis surma. Arwatakse, et hnässajate nõu see olnud, Mürad V. jälle sultaniks hüüda ja sell kombel Abdul Hamid'it peale-tungija nime talla panna, kes Muradi käest ülekohtusel kombel trooni ära riisunud. Sell' kombel oleks siis ka Abdul Hamidist kinnitatud San Stefayose lepingu kaup tühjafs tehtud, ja asjad oleksiwad  nii kirjuks läinud, nagu seda märatsew jagu Türklasi praegu soowib ja nendega ühtlasi ehk ka Inglane. Wäga imelikuks jlchtumiseks arwatakse, et Inglismaa saadik Türgimaal/ tuttaw Layard, weikse aurulaewa peal just sell silmapilgul sinna jõudis, kus mässamine wältamas oli. mässamisest ta küll ühtegi ei teadnud, aga mässajate nõu korda läinud, siis oleks see imelik jlokkujuhtumine teda ehk küll selle õnnele aidanud, kuil esimene wõeramaa asemik  uue sultanile õnne soowilm. Jsmidis on mitu Nüewa maa wärisemine olnud. Mitmed mosheed, neme seas kaks suurt, on selle maa wärisemise läbi rikutud. Sultani pallei on nii palju kahju saanud, et inimesed wälja läksiwad ja ümber ähwardab langeda. Mähmud Dhamat oli sultani  poolt sõaministriks tchtud; teda laskis aga sultan  pea jälle, seltsis Rushdi Pashaaga  lahti, kelle asemele Sasvet Pashaa suurwesiiriks  sai. Adrianoopolis on 7. Mail kindral J. J. Schilder-Schuldner omas 63 eluaastas ära surnud. Saksamaalt. Persia shahh on Wiinist tulles 2. Juunil MMM linna jõudyud, aga sealt jo töisel püewal Pariisi näitusele edasi reisinud. Sõateaduse ajaleht „Militär-Wochenblatt" näitab ühes wäga õpetlikus kirjas, kelle kirjutaja sügaw Jndiamaa tundja on, et Inglismaa pealikute puuduse pärast enam sõawäge Indiast Eüroopa maale ei wõi tuua, kui 20,000 meest. Ka paapst on Saksamaa keisrile õnne soowinud,  et Jumal teda mõrtsuka kuuli eest hoidnud. Paapst on selle õnnesoowimise peale südameliku tänukirja  keisri käest saanud. Inglismaalt. Londonis t.ahtsiwad Saksu töömehev  uye kirja Saksamaa troonipärijale anda, kus neid aga mõned Saksa sozial-demokraatlased keelata püüdsiwad, nii et Saksa saadiku maja ees suur kära ja mäss tõusis, künni politsei mässajad koost ära ajas. Seesugune sündmus ei wõi küll mitte Saksa nime auuks wõeral maal olla. Töine sarnane  sõnum on see, et 1. Juunil'Londoni sadamas Taueri juures Saksamaa soomuslaewad „Grosier Kursürst" ja „König Wilhelm" kokku on läinud, nii et „ Kursürst" silmapilk mere põhja on wajunud, „Wilhelm" aga raskeste wigastatud saanud. Kolmsada  laewameest on wees surma leidnud, aga 23 pealikut  ja 160 laewameest on wee seest peastetud. Maltast tulewad Inglastele uuemal ajal halwad sõnumed. Malta rahwas ei taha Inglastele enam maksu maksa, waid soowiwad ennast Itaaliaga ühendada. HrantsnseWM Pariisi maailma Mituft käib wäga rahwast waatamas. Pühapäewiti on waatajate arw läbikaudu 100,000, argipäewadel 50,000 inimest. 26. Mail on teda 103,138 inimest waatamas käinud, mis nii suur arw on, et endiste maailma näituste peal seda weel ei ole olnud. Näituse ajal peab koolmeistrite konwerents Pariisis kokku tulema, ning on parlamendi poolt 100,000" pranki seks lubatud, et see summa kaugemalt  tulewa koolmeistritele reisirahaks antakse. Maikuu lõpetusel on Pariisis wõeramaa nanuse-komrssarrde auuks suur fooma-aeg olnud, kus ka, nagu isegi mõista, palju tähtsaid kõnesi on peetud. Paarist kõnest tahame oma lugejatele üksikud  kohad ette panna. Senati wiitsepresident Duclere  (ütle: Dükläär), kes selle söömaaja eestistuja oli, ütles oma kõne lõpetusel: „Meie kutsumise peale on Eüroopa meie juures wõerusel. Tema näeb meid ligidalt  ning tema arwamised meie kohta on töised, kui nad meie maa seestpidiste laimamiste pärast eemalt nähtud wõisiwad olla. Tema tundis meie osawust, meie ettewaatamist  toimetustes, meie head korda ja riigi-majapidamist,  ja meie tööliste õiglast meelt. Aga neid häid omandusi ei arwanud Eüroopa meil poliitika piiride sees mitte olewat; tema arwas, et meil mitte wõimalik ei oleks, kannatlikud, targa meelelised ettewaatamistes,  ja raske asjades iseenese wasta waljud olla. Oma suurema printside, oma kuulsama meeste suu läbi saab nüüd Eüroopa teada saama, et seesugune  wastaoksline olek ära on lõppenud ja et Prantsuse maa ka omas walitsuses ja awaliku toimetustes  neid omandusi awaldab, mis muu piiride sees temal ammugi teati olewat" n. n. e. Gambetta lõpetas oma kõnet nende sõnadega: „Prantsusemaa näitab oma näitusega, et tema poliitika üks rahupoliitika  on rahu ja rahu-wilja heaks, ning keegi Põhja-Eüroopast künni wiimase Hommikumaa piirini ei mõtle selle poolest kaksipidi. Ja kui meie pidule, mis meie siin täna praegu peame, midagi üht iseäralist  üleüldist tähendust annab, siis on see tähendus  see, et meie maailmale usutawalt wõime ütelda: See pidu laseb ennast kahes sõnas kokku wõtta: rahu ja töö." ZtaaliamaalL. Nagu sozial-demokraatlased Inglismaal  ennast Saksa nime teutamiseks awaldanud, nii teemad seda Saksa 150 usurändajat freiherra von Loe juhatamise all Roomas, kus neid 24. Mail paapsti ette lasti. Nii heaste von Loe, kui paapst pidasiwad omad kõned Ladina keeles, ning maenitses paapst usurändajaid, omas usus kindlaks jääda ja nimelt selle eest hoolt kanda, et noor sugu nii saaks kaswatatud, kuidas seda kirik nõuab. Mõni sõna Eestikeele sõna-walajatele. Järweotsa Jaak ja Kääri Kaarel juttu ajawad. I. Meile on jo tüki kümme kirja saadetud, kus meid palutakse,  selle wasta ommeti ka kirjutada, kuidas „Ristirahwa pühapäewa leht" wiimasel ajal Eesti keelt wõera sõnadega ära hakkab solkima. Ja meie peame tunnistama, et „Ristirahwa  pühapäewa leht" oma uue sõnadega ühe meistri töö Eesti kirjanduses malmis on teinud, nagu seiemaale naljakamat  weel ei ole tehtud. Rääkimata sest, et terwe leht ühes keeles on kirjutatud, nagu aastaks mõni imelik talumees  raud äkkega linna kiwist uulitsat, kellest meie siiski juttu ei hakka tegema, sest et taewariigi tee raske peab olema ja pühapäewa lugejad sellepärast oma hinge õnnistuseks ka natukene keele-piina ära wõiwad kannatada. Aga uue sõnade  walamist peaks selle lehe waljaandja natukene enam töiste meeste hooleks jätma, kes ka tõeste keelt mõistawad ja seda ametit wõiwad pidada, muidu äritab see leht enam naeru, kui pühapäewa pühitsemiseks tarwis läheb. Sest kuidas wõib lugeja tõsiseks jääda, kui loeb, et „Nistirahwa pühapäewa leht" omad „kundid" (kuldid) kokku kutsub! Lugeja, kes Saksakeelt ei mõista, ei wõi jo mitte teada, et „kundid" üks uus sõna on, mis Saksakeele sõnast „Kunden" tehtud. Eestikeeles on aga „kundid" isased sead, keda sugusigitamiseks  terweks jäetakse, kui töised mõne liikme poolest  waesemaks tehakse. Kuidas „Ristirahwa pühapäewa lehe" lugejad selle lehe wäljaandja uue sõnadest aru saamad, näitab meile wäga kenaste —8 kirr, mis eesseiswa pealkirja all „EeSti Postimehe"  kätte on saadetud ja kellest meie järelseiswalt mõned tükid ka oma lehe sisse ära laseme trükkida. Jaak: Tere ka, wana Kaarel! Kaarel: Tere Jumaleme! no kuida sina Jaak siis ommeti kord ka siia Tallinnasse oled juhtunud? Jaak: No eks ta tule ka mõnikord elu sees ette, tead isegi, wa kasu wend, kuida meie elu maal on, käi woo-> ris ja korja kopikat kuida saad; tulin N. kaupmehe K. mooriga siia, peame jälle soola ja rauda tagasi wiima, nüüd aga tee jälle nõnda halw pagana päralt, mis Sina ka suureks kirjameheks oled läinud! mis see on? mõni seitung õige wõi nõnda suur? No mis uudist kuulda on? Kaarel: Mis seal suurest on, loen siin praegu Sakalas,  kuida naad Aleksandri kooli pärast jagelewad. Jaak: Jälle juba waese Aleksandri kooli kallal! Ara tahawad wägisi süüa, on nemad aga ka kadedad!