rahwa lahke ollemise ja wasto tullemise pärrast  wägga armas olli. Ni hästi mõisnikud kui linna pürjerid ja koddanikud jõudsid iggakord  sure lahkuse ja armastusega ta wasto ja mönnes maeas ja aedas leidis Keiser Peter  omma ue saksa allamate jures lahket wastowötmist  ja temma sönnad, mis ta seal räkinud  on neile iggaweste meles petawaks janud. Essimene kord, kui Keiser Peter I. omma sure abbikasaga Riast tulles Tallinna linna tulli, olli 13. Detsembril 1711, ja said need sured wöerad seal kirriko kellade hellistamise ja suretükkide laskmise al rüütlite koggust ja majestradist sure auustusega wastowöetud; iggale  pole, kust Keisre Herra omma abbikasaga läbbi sõitis, ollid kennad auwärrawad tehtud ja lin igga piddi kennaste ehhitud. Zöulo pühhade aeal said mitmesuggused piddud nihästi  rüütlite maeas, kui raekoea peal, piddo söma-aeadega antud ja Domi turru peal olli kenna tulle wärk, sure wöeraste auuks. Üht aego käis ka Keiser mitme pürjeri maeas, maea rahwast watamas ja nendega jutto aeamas  ja laskis ka omma nimme Schwarzenhaupter  wendade ramatusse üllespanna ja nõudis  köwwaste, et temmaga kõik prugitawad tembud wöib liggi tehha. Ommetige olli temma  silma-märk sekord ennamiste linna kindluste  parrandamiste peale käinud. Kolmandamal  Jöulo pühhal sõitsid sured keiserlikud Majestätid Tallinnast wälja Peterburgi pole. Ka se kõige wähhem kassulik ja tullus assi, mis Balti kubbermangus olli sündinud, kui sedda temmale teada anti, teggi tale suurt römo; se olnud aastal 1713, otse keisre Peetre nimme päewal, kus üks Tallinna gümnasiumi  koli-pois, sündinud wennelane, Keisre auuks üht saksa kele könnet piddanud; se olla Keisrit ni üllewägga römustanud, et ta kohhe 30 wenne poissi senna saatnud, saksa keelt õppima.  Selsammal aastal andis Keiser käsko, et linna kaitsmise ja söa- ning kauba laewade warjul seismise parrast saddam peab ümber ja suremaks ehhitud sama. Selle parrast on siis kindral-adjutant Dewier senna läkkitud ja käsk antud, et puid ning kiwws adrade järrele ni paljo kui tarwis, jure peab wetud sama. Kaks rüggementi soldatid ollid aas- tade kaupa selle töö jures ammetis ja pea 5W sülla kiwwa ja liggi 25 tuhhat jämmedat palki on pea wäljawetud olnud, mis läbbi Eestima kubbermango metsad hoigama janud, sest et ühhe mõisa herral, kellel ennesel metsa ei olnud, neid wöis raiuda laska, kust issi tahtis. Aastal 1714, Januari ku 28. päewal,  hommiko warra, tulli Keiser Peter teist korda Tallinnasse, läks warsi saddamasse, et seal ettewöetud ja wäljaarwatud saddama ehhituse  mõdust kinnitada ja laskis selle tööga 2. Webruaril, omma jures ollemises, hakkatust tehha. Teisel päewal sõitis ta sealt ärra, agga tulli selsammal suwwel jälle taggasi; —- temma suur abbikasa olli jubba nelli päewa enne tedda kõige omma teenritega seal. Kegi ei wöinud egga teadnud arwata, et Keiser jälle peaks tullema, olli ta 11. Zunil jälle Tallinna müride wahhel. Kõik se päew olli ilmuke wagga ja tule lehwikest kussagil tunda, seisis üks seltskond laewo Nai-sare al ja otas tuult. Ohto pole tõstis wähhe tuult ja laewad  hakkasid linna pole likuma; jgga mees kartis neid Rootsi söa laewad ollewad ja armas  jälle üht werrist pulma kätte tullewad, kui korraga näggid Wenne plaggo üllestömmatawad,  siis olli kartus kaddunud. Selle temmast kokko limitud merre wae üllemat wallitsust  olli Keiser Peter issi omma holeks wötnud.  Male tulles watas Keiser saddama tööd ja ka pärrast usi ostetud söa-laewo ülle ja kui sellega walmis olli sõitis ta omma sure abbikasa  jure. Siamale ollid Rootsi soalaewad merre peal eddasi ja taggasi purjutanud ja Wennema kauba laewo risunud, ning nenda Wennema kauba ajamisele suurt kahjo teinud. Kui nüüd 18. Junil kuus suurt Rootsi söalaewa otse Nai-sare pole purjutanud ja teisel hommikul jubba Karlose-sare lähhedale ollid tulnud, läks Keiser Peter omma laewadega temmale wasto; sedda nähhes pöõrsid Rootslased ümber ja ruttasid  koeo pole ning kui Wenne laewad neid rohkem kolm pennikoormad maad ollid tagga aeanud ja neile mõnda kahjo teinud, pöõrsid jälle ümber ja tullid taggasi saddamasse ning jäid kõik se suwwe Tallinna reidi peale, kui seiso platsi peale seisma. Kui need rõõmsad  sönnumed Peterburgist Tallinnasse ollid 238