otsas ei tahha immetada egga omma kätte peal kanda, waid pannewad neid) kui koera kutsikaid teiste uste tahha mahha, hallastago nende peale, woi lasko need senna surra. Jöulu ku 15. pawal olla seal kolm last nenda wälja pandud. Essimene leitud nimmetud päwa öhto kello pool kuus Titulärrath Behrensi woruses, üks poeg laps, soja riete sisse mässitud  ; teine, üks tüttarlaps, linnaste nartsude sees Nikolai maea woruses pörmandä peal, ka otse selsammal aeal, ning kolmas jälle üks poeglaps, wägga kenna puhhaste soja riete sisse mähhitud ja ühhe korwi sees seppa ulitsas  Brisinski maea wöruses leitud. Möllemad essimesed lapsed on linna wangi koea haige maeasse kaswatada antud ja wimane janud Brisinski maeas tenia Lise Brammani kätte, kes tedda leidnud, kaswatada. Politsei on sedda omma holeks wötnud järrel katsuda, kas 'peaks wöimälik ollema, emmade jälge peale sada. - sLeitud Pühhapäwal, Jöulu ku 14. päwal on üks soldati naene Moskwa , linna jaus, suretükkj laskjate koli lähhedal, liwa mäggede pealt, enne lõunat kello kümme, üht uesündinud tüttarlapse surnud kehha leidnud,  mis wanna linnaste nartsude sisse mässitud.  Kelle lapsoke se olnud, teab agga ta emma ja Zummal taewas, kes sedda ommal aeal saab awwalikuks teggema. —Oh emma! kas sa mõtled ka wastamise peale?! Ilmlik kohhus otsib sind, jummalik kohhus teab sind! sWingo sur Olleme ommal aeal konnelenud, et õhtune ahjo kütmine ialgi hea põlle, se woib pea õnnetumat surma sata; sest igga aasta tulleb neid ette, kes rvingo surma surrewad ja se põlle muud, kui holimata ahjo kütmise wigga ehk et sedda liig warra kinni pannewad. Zöulo ku 15. päwa õhtul olla Ria linnas kolm meest mingo surma surnud. Kuteri ulitsas, Hosrath Hofmanni maea keldris olnud üks pissuke toake, kus Lemki herra kutsar  sees' ellanud. Nimmetud päwa õhtul olla ta weel kaks tömeest ennese jure ö-maeale wötnud.  Külmast ja raskest tööst mässind, olla nad, kaunis tubliste küetud toakeses pea maggama  uinunud, peale selle, kui korsna pelti ollid kinni lükkanud, agga ahjo uksed lahti jätnud ; hvmmiko olnud Veik kolm malmis suV- nud. Katsutud kül meel hinge aeada, agga mis surnud jänud surnuks. Tallinnast. Kes Tallinnas käinud, teab kül, et sennä korraga kaks mä kirrikut, allustati  ja ehhitadi. Perno maanteed kaudajlinna sisse sõites jäeb Jani kirrik parremat kat, mis jubba ammogi malmis ja Kaarli kirrik wassak kat, Domi-mae pool. Sedda wimast ehhitadi kauem, sest et ehhitus suurt kullo teggi ja rahha ei olnud ni hõlbus sada. Nüüd kuleme, peab ehhitus ni kaugel malmis ollema, et tallasid  woiwad ümbert mahha kiskuda; hiljoti olla wimane nael nende raud plek kattuse sisse lodud. Tullemal suwwel lodawad ni kaugel olla, et koggodus sisse woib minna omma jummalatenistust piddama. Kaarli kirrik seisab Tallinna allewitest ühhe keige kõrgema kohha peal ja akkademikeri Otto Wilippiusest tehtud plani järrele ehhitud ja on tõeste üks ehhitus, mis omma meistrile au teeb. Arhitektor  on sedda ennesele kohhuseks sedda näidata, kuida üks kirrik öiete peab ehhitud ollema, et ka kõik jutlust woiksid kuulda 4 Ta olla kõik postid, mis öppetaja heält iggake pole kelab minnsmast, kirrikust walja lükkanud ja üht laggedat ruusi senna pannud, kus umbes  kahheksa tuhhat innimest korraga sisse mahhub Jummala sönna kuulma. Kuida se plaan ilma maksuta, nago üks armastuse kingitus selle rahmale on antud, nenda on ka nüüd mehhed seal, kes seestpõlise tarmituse  ja kennaduse eest tahtwad murret kanda  ja sedda tehha lubbanud. Nenda on üks Tallinna linna poeg erreli, üks teine kantsli ja üks Eestlane altari piltisi lubbanud. Koggodus  issi kannab keik ehhituse kullo. Kes sedda uut Jummala kodda on näinud, ütleb sedda üht neist kõige kennamaist kirrikutest ollewad,  mis Balti kubbermangudes olla. sSurma Tallinna linnal  on sedda kord wägga kurwad päwad; häddast ollid nad omma manna ausat ja armast  supertenti herrat mahha matnud ja nüüd leinawad teist öppetajat tagga, ja keige surem kurwastus on ma koggodusel. Zani koggoduse  öppetaja Theodor Diedrich Luther,  on omma 57 sündimise pawa eel õhtul/  kello üksteistkümmend, peale selle, kui ta 4