linnade ja teistes paikades wasta toodud, waid ka tõsist armastusi on Würstide ja rahwaste poolest nende wasta ülesnäidatud. kelle walitsuse  ja warjn all ükskord meie järeltulijad seisma saawad, ja se wõib meile rõõmuks ja kinnituseks olla, kui siin ja seal kurwad hääled Mrüse takistusest Euroopa süureUaa riikide ja rahwaste wahel töusewad. Iseäranis tähtsad on DuuvwürW Pgäri wõeruskäigid Wiims ja Berliinis, nende riikide pealinnades , mille isekeskis  ühendustega meid weel hilja aea eest hirmutada taheti. Mõlemas linnas on Mrge Paar aga suure sõbmsega wastawõetud, ja iseäranis  kuulutakse Miinist, et Austria Keiser Suurwürsti Wenekeeli teretanud on. Kuida Mõskma aealehed kirjutawad, oodatakse  Keisri Mälestati 19 selle kuu pääwaks Liwaadiaft senna. Selle kuu 21. paamal armutakse  Keisri Majeftäti Moskwast Peterburgi sõitma. ..... GMMäimine M selle kuu 4. paamal PeketbuHis lõpetüd. Sügisesed jääparw d Laadoga järwest on sel aastal wara ja nenda suurel hulgal Neewa jõge mööda allatulnud. et sMst mitmed õnnetused sündinud on. Kaks aurulaewa ja mitmed Soomenraa puulaewad on jää läbi wiga saanud, wiimsed ka jõge mööda alla-aetud. N jeshi nist , Tshernigowi kubermangust kirjutakse, et seal weiked putukad siginenud on, kes rukki orasele nii suurt kahju tegewad, et wili teistkord pidi külwatud saama. Ka koguduste Magasites tegiwad need putukad nii suurt kahju, et wili kogudusele pidi wäljajagatud  saama. Selle häda juure tuli weel laste kaelcchaigus (Difteritis) mis koguni kaduda ei taha. Bogurus s! a n i st, Samaara kubermangus,  nägi minema talwe ööwaht ühes külas üht uhehobusega saani kolme inimesega, mis kõrtsi ees kiuni pidas, ilma et inimesed ennast oleksiwad liigutanud. Ööwaht hüüdis neid, ei saanud aga Mstuft. Msi U julgenud tema ligi minna ja kutsus külawanema. Poole tun- NM oli kõik külarahwas kõrtsi ette kokkutulnud, ükski aga ei julgenud ligemale minna, kuida ka külawanem sundis., Wiimaks wõttis üks Mne südant. ütles: ~Ükskord peab ikka surema."  ja astus ligemale. Waewalt oli aga koleda wõeraste peale maa tanud, kui suure kisaga  jooksma pistis. Naese järel jooksis kõik külarahwas, ilma et saanimehi selgemini järelwaatanud  oleks. Wast teisel homikul leiti, et saanis kolm surnud istusiwad. Nüüd kuulati asi kohtu poolest läbi ja leiti, et õhtul enne seda naabri-küla rahwas kolm hobusewaraft käUesaanüd ja neid niikaua peksnud otiwad. künni hinge heitsiwad. Siis pandi surnud saani ja hobune aeti minema. Kuida „Molwa" kirjutab,  on se asi nüüd Vandemeeste - kohtu ees olnud. Tapjad on ilmasüütaks mõistetud. Odessas on 5 selle kuu pääwal kange torm olnud. Sadama sillad on mitmes kohtas lõhutud, kolm laewa on merepõhja wajunud. Nendest oliwäd Ms taides lastis, wiljaga. Peale seda on kaks aurulaewa waStastiku jooksnud  ja nendest üks wiga saanud. Ssealaew yGreigh" on suures hädas olnud, on aga ülema,  Midshipmän Kõljashettko ja tema laewameeSte  osawa töö läbi peastetud. Lõune aeal tuli kange wihm ja ilm jäi waikseks. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berliinis on 6 selle kuu pääwal Saiamaa ja Aüstria-Ungrümaa Saadikud  kokkutulnud, kauba-ajamiste ühenduse pärast  nende riikide wahel nõuu pidama. Würst Bismarki termis on paranemas. Uue kirikuja  koolide Ministri v Puttkammer peale on Katoliigi waimulikul meestel suur lootus; madalama  ja waljuma häälega parimad nemad, et koolid nende ütewalitsuse alla tagasiantud, Simultaankoolid aga koguni häwitatud saaksiwad.  Ka on Riigipäawal nõutud, et Watta- katoliigi Piiskopi palk edaspidi wäljaandmiste seast kustutud ja maksmata jääks. Wanakatoliigid  on need, kes Paapsti ilmekstmata seisust salgawad. Austria - Ungru m aalt. Prinzess Maria Kristine on oma ja oma järeltulijate nime! pärimist mahapanna tõotanud, mis nendel ehk selle riigi auujärje peale oleks, kurda seda kõik need Austria Prinzessid tegema peawad, kes wöeramaa walittejatega abielusse heidawad, ja on oma uude iiamaäle reisinud.  Riigipääwal  peetakse non sõeawage wisl edaspidi sõea- Wrra PM pldada, et silmapilgul ka rahuaeg on. Et se rilgtte suurt kulu teeb ja palju noori mehi tööst eemal peab , se vn teada küll, aga segased asjad Türgiriigi pärast sunniwad teisi riikisi seda koormad kandma. Prant s u s ma alt. Parlament astub sel kuul nõupidamisteks kokku ja jaoskonnad walmistamad  ennast wõitlemiste wasta. Wäljaspidise  asjade Ministri Waddiugtoui peale tõstetakse  igalt poolelt kaeblusi, kui okeks tema Berliini kongressi peal ennast petta lasknud ja ei oleks seal oma isamaale seda kasu saatnud, mis wõimalik oli. Kõrge watitsusele antakse süüd, et ikka weel mõned mehed awalikudes ametttes peetud faawad, kes Kuningriigi ehk Keisririigi jaoskondade poole hoiawad. Kõige selle tüli kihutaja arwatakse Gambetta olema. Jn gl ismaalt. Sõda Zuulu-Kaffrirahwa wasta on lõpetud, nüüd tõuseb aga jälle teiüe, Sekokuuni rahwa wasta. Ka Hollandi kolonistid  Aafrika randas. keda Inglismaa wägiwald  oma walitsuse alla sundis, on rahutumad ja ähwardawad oma wabaduft sõeariistadega kaitseda. Et need kõik ka tõest wastapanna wõiwad, seda ei usu ükski, seda aga arwatakse, et need tülid Minifteriumile kodumaal palju pahandust sigitawad. Sultani käest pärib Inglismaa  ikka rohkem ja rohkem õigusi ja Inglismaa  riigimehed hakawad juba awalikult tunnistama,  et Türgiriigi kaitsemine üksi iseoma kasu pärast oli. lirimaa asjade Minister on senna tagasi reisinud ja laia woli kaasawõtnud hädalistele abi saata. Seal on 20 meest kinniwõetud  ja saada kui mässajad kohtu alla antud. Türg im aalt. Häda läheb ikka suuremaks. Inglismaa pärib üht õigust teise järel, Sultan saab omast söbradeft rohkem waewatud kui enne waenlasteft. Uuendused Weike-Aasias ja Türgiriigi  jagudes Euroopas on Sultanist allakirjutud,  aga sellega ei ole sõbrad weel rahul, päriwad,  et uuendused ka tõeste jalale tõuseksiwad, aga paljad sulekriipsnd seda korda ei saada, pealegi kui laekad ja kukrud koguni tühjad on. Et need aga põhjani tühjad on, seda näeme juba sellest, et tulewa laenu peale 300,000 nael stärlingi laenata otsitakse, weel aga leitud ei ole. Kirja wastused. I. R..—T.: Meie oleme palunud seda lehte suuremas  pakkis tulla kasta, mitte sundinud. Selle asja üle anname üleültse pea isaäranis kuulutust. C. K. —K.: Ega se asi hapuks lähe, tui teiseks korraks  jätame. Käreda tüli pärast söönuksime selgemat teadust. Ehk on wõimalik suusönaga? M M. ?- LÄtme küll hülga Mu, kuida neid aga teada tuleks, et midagi tähendaksiwad, se käib üle meie nõdra mõistuse. . Üks „Tallin na Sõbra" lugeja: Mere tahtmine ja soowimine on laiad, meie leht on kitsas. Selle läbi weniwad jutud rohkem numbrite läbi, km ?a meil omal armas on. Trükiwigade pärast on meil nõupidamised: seddwiisi ei wõi asi muidugi edasi minna. Kuulutuste pärast kuulame järel ja saame äsja õiendama.  Teie söbralise kinnituse eest täname ja Mme kindlaks. J. A.—L.: Oleme kättesaanud ja täname. Ee ole aga weel aega olnud läbilugcda. Ikka edasi kenaduse tee peal, kelle waim seda kannab ja sunnib! Jutu leht. Linnuwarga tapsuke. Jutt Baierimaa mägedest. (Mis poolele jäi.) /Ei, metsnik, seda ei ole Teil tarwis ütelda, seda Uina iial ei ole lootnud/' wastas senne- neid alandlikult. Ehmatuses ja häbistuses oli tema esiteks punastes kõrwale kargand, pea aga südant wötnud ja waatas ligemale astudes oma tasase sinise silmadega kurwalt wihase peale. mina poega asmastan, seda ei wõi minule  ükski isa keelata, ja et mina teda armastan,  seda Teie näete. Mina peaksin wihane tema peale olema, tema on minu wana isa õnnetnse sisse saatnud. Mina mõtlen aga, et kes ise nii üksik ja waene ei olnud, se m tea, kui kergest õigest teest eksida wõib. Tasast teed mööda on kerge läbi elu käia, kui inimene aga sügawast õnnetuse sisse waonud on, siis hakkab igast asjast kinni, mis teda wälja awitada wõikS, ja eluraskuses wõib pea seda unustada, mis temal häil paiwil püha oli, ka meie Jssand- Mmälat. Kui unna niini olla ei wõi/ lisas meiuke wärlstes juure, kui käristaks raskem  walu tema rinda, „siis tahan oma isale hea tütar olla, tahan teda toetada ja ülesawitada  ihu ja hinge poolest. Minul on kaks tugewat kätt, küll need meid ausast, kui ka waesuses ülespidawad. Mina ei taha Teie tee peal seista, metsnik, andke aga waese Püülerile andeks! Juba Tema on teel Teie juure ja tahab Teilt halastust paluda. Seda Teie temale  ka armate' Seda näitab minule Teie nägu ja seda näitab Teie tegu, kes Teie minu weiket  õde oma majasse wõtnud olete. Ja, Teie Mnate minu waese isale andeks / ütles tema sooja häälega, ja sirutas lootawa silmaga wana hallipea peale waadates, oma kätt wälja. Susanna südamelik kõne oli wana metsnikn nägu ikka rohkem selgitand, ja kui nüüd õitsewa neiunäo peale waatas, mis weel pisaratest läikis,  siis tõusis lahke naeretus paksu halli habeme  takka wälja Kes tema hea südame juures abi otsis, selle wasta ei jõudnud tema panna, ja usinast andis tõotuse täheks neiule kätt. „Ja nüüd," ütles senneneid hingetõmmates, snüüd pean oma õekese wõtma, siis läheme üle mägede." „Ja mina Teiega!" hüüdis Robert, ja astus kui kangel meelel Susauna ksrwa. „Tulipea!" urises wana ja waatas lahke silmaga neidu, kes kerge sammudega ja tõsise näoga maja poole läks, Roberti sõna tähelepanemata.  Mõttes astus wana oma pojaga järel. Lapsuke kohkus esiteks tundmata õe eest körwale,  selle sõbralik meelitus sai aga pea weikeseft  südamest wõimuft, ja tõotuse peale, et isa juure wiidud saaks, laskis laps ennast keetmata riidesse panna. Wana Marta awitas märja silmadega. Kui Sus anna lapse asjad, Jõulukingitused  ja kimbu uusi färkisi kokkupannud ja suure rätiku sisse mässinud oli, waatas tema tänama silmaga wana metsniku peale. Poeg waatas pakase näoga walmistamift; isa oli akna juure läinud ja püüdis oma liigutust  peita. Näitas iseenesega wõitlemas olema. Pidi tema nüüd seda rõõmust last sõnalausumata  minna laskma, keda kui isa 'armastas ja kes tema igawaid valweöhtnid lahkest wiitnud oli? Pidi tema nüüd jälle üksi ahju taga istuma  ja mitte enam rõõmust lapsehäalt läbi toa ja läbi õue kuulma? See piigistas tema südant, kui sõrmedega wasta aknatuuiu põrutas. pSe peab kord olema!" mõtles tema. Kui aga Susanua õekest käe peale wõttis, et teda läbi lume kannaks ja se pool nuttawa näoga lahkumiseks kätt pakkus, siis walutas wana süda nii kangest, et silmadega pilgutas. Korraga aga käänas laps ennast nuttes äkitselt  tagasi ja kiskus õe rätiku rinna eest, et üks hõbedast kaelaehte kullatud lukkuga wäljapaistis. Süsanna astus sammu tagasi, sest pitkisilmil selle wana alwa ehte peale wäadates, oli metsmk  ligi tulnud, hakkas rutuga tema käewarrest kinni ja hüüdis: ,Kuft Sina selle ehte said?" (LõppetuS jääb tulema.)