mast kaunis lähhedalt möda lähhäb, on ta ommetige kaks ja üks pool wersta emal. Kui nüüd rahwa likumine raudtee läbbi kaswab, siis on need wersta pea täis maeasid ja meie linnake künni raudteest stdkk kaswanud. Römus on kuulda, et Jöhwi kaupmees Georg Weide sedda murrelikult kätte wötnud, kauba asjade tallitust Tarto ja Jöhwi wahhel murretseda,  ja lubbab sedda omma holeks wötta, Jöhwi raudtee jama maeas kaubad wastowötta  ja eddast murretseda. Selle eest, et kaubad Tartust Jöhwi tuakse, arwab ta 20 kopp. puda pealt. Peab ka lota ollema, et reisiate tarbeks üks wee söido riist Tarto ja Jöhwi wahhele saab murretsetud. Sellesamma raudtee peal on, kuida Tallinna  seitung könneleb, jubba ka õnnetus olnud. Purtsl mõisa lähhedal hüppanud rattad rauade pealt körwa, sest, kuida kuulda, on rauade peale kiwwid ette pandud ja ühheksa innimest  olla seal jures wigga sanud, nende seast kaks wägga raskeste. Korrapärralised sõidud Balti raudtee peal on laupäwal, 24. Oktobril peale hakkanud ja ärrasöido ja linna samise tunnid on nenda seatud: Ärraminnik Tallinnast Peterburgi hommiko kello 9, 30 minuti ja on parrast lõunat kello nelli 55 minutid Narwas; sõidab  Narwast jälle eddast pärrast lõunat kello 5, 25 minutid ja on öhto kello 10, 40 minuti  Peterburgis Warshawi raudtee jamas. Nüüd pörame Peterburgi st jälle taggafi Tallinna pole ja siis sõidab mässin P etergist  ärra hommiko kello. 8, 30 minuti ja on Narwas kello 1, 44 minudi aeal pärrast lõunat  sealt sõidab jälle ärra kello 2, 14 minuti pärrast lõunat ja on öhto kello 9, 35 minudi aeal Tallinnas. Tallinna ja Baltiski wahhet käib mässin: lähhäb Tallinnast hommiko kello kahheksa ärra ja on kello 9, 55 minudi aeal hommiko Baltiskis,  käib siis ühhe tunni 55 minutiga selle tee ärra. Baltiskist sõidab mässin jälle öhto kello kuus wälja ja on kello 7, 55 minudi aeal Tallinnas. Kui suur reisi rahha kummagi  pool reisiatel maksa, sedda ei olle mitte üllesantud; sedda saab jo igga üks siis kuulda,  kui ta pilleti lähhäb ostma. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Wöido römust. Kõik Saksama on selle ülle üpris wägga römus, et Mets lin ennast Sakslaste kätte ärraandnud ja iggamees katsunud ka teggudes üllesnäidata.  Mitmes paikas ei olle nad römo ni üllesnäidata  wöinud, kui nad tahtnud, ja sedda olla sandid ilmad teinud: nad ei olle wöinud omma maeastd nenda ehhitada kuida südda sowinud. Rahwa hulgad käinud möda linna ulitsaid römo laulo lauldes, egga wadanud selle peale, missuggune ilm wäljas olli. Römo  öiskamised kollanud iggalt poolt ja õnne sowimised wäggede üllemate ja wapra wäggedele  olnud wähhema, kui lapse suust kuulda. Awwaliko sönnumite järrele on Mets linna langmise jures kolm Prantsuse Marshalli ja nimmelt: Batsaine, Kanrobert ja Leboeuf wangi woetud. Wöttame weel senna jure Mak Mahoni, kes Sedanis wangi sattus, siis on neid ühte kokko nelli, kes nüüd Saksama  leiba söwad ja Prantsuste tenistusest ärra on; sedda kord ei olle Prantslasel ennam  marshallisi, kedda ueste kokko limitud wäggede ütlemaks woiwad panna. Keiser kinni, marshallid kinni, ja nad tahtwad ikka weel södda piddada?? Neil on kül weel nelli Marshalli taggawarraks, agga need on paljad nimme kandjad, kes agga häddast omma halli pead otse jöudwad piddada ja kelle meled jubba seggaseks läinud. Kaks neist piddand söa hakkatuses  ka prugitud sama, agga ollid, ei tea mis pärrast, ommetige körwa lükkatud. Hamburgist antakse teada, et nad ZV. Oktobril hommikust õhtuni merre peal waenlase  laewo otsinud, agga kussagil mitte üht laewa nähtud. Otse nendasamma olla ka üks kauba laewa kapten öölnud, et ka temma mitte üht ainust waenlase söalaewa ei olle näinud. Kassetist, 2. Nowembril. Keiserina Eugenis  on omma reisi Willemshöhest ärrskäinud, olnud t. Nowembril (20. Oktobril) seal, agga ühhe wöera nimme al. Pääw enne tedda olla ka marshal Batsaine ühheksa ohwitseriga, kelle seas ka obrist Willete, senna tulnud ja seal ühhes trahteris, kus 90 tubba Prantsuse oh- 357