jaggudes wägga paljo lund mahha teinud, Mis järso sulla läbbi suurt upputust teeb. Polamaal  on wessi jubba kesk Küünla kuul omma  jöggede kallaste ülle walja läinud ja mad-- dalamad kohhad täis pannud. Sest asjast könneleb «.Wallitsuse teadaandja" ja ütleb telegrammide  läbbi sonna sanud: 1) Lublinist, 16. Webruaril. Järso sulla läbbi on Weik- seli jöe wessi ülle kallaste tõusnud ja Janowi makonnas kaks külla täieste wee alla pannud, ' ja wessi tõuseb ikka weel suremaks; kõik tõkked  ja paisud on jeä ärralöhkunud ja praego on suur pudüs lootsikutest ja patidest, kellega häddalistele wöiks appi minna. Mis ial wöimalik,  on ärrakatsutud õnnetumaid wee-häddast  peästa. 2) Shitomirist, 16. Webruaril.  Sure wee töuso läbbi, on Sowki telegrahwi  kuntor kinni, kegi ei peäse liggi omma  sönnumid telegrahwiga ärrasaatma. 3) Siedlekist, 16. Webruaril. Karwolini makonnas  on Weiksel 21 külla ja 5 üksikut perret  wee alla pannud, mis läbbi rahwas wägga sures häddas on; kõik mis ial agga wöimalik, on ärrakatsutud, nende õnnetumate hädda kergitada.  Küllad seal ka weel teisi kohti Weiksle woi teiste jöggede äres, kelle ello parrem ei olle, kui neil kellest praego olleme könnelenud, agga sealt ei olle sönnumid antud. Odessast. Mäe langmine. Webruari  ku 3. päewal öhto kello li), on sealatse wahhe maea lähhedal ühhest kiwwi mäest üks tük ennast lahti lönud ja sure mürrinaga alla tulnud; arwatakse sedda tükki, mis mahha tulnud umbes si) tuhhat puda raske ollewad. Sedda' piddawad nad sureks õnneks, et se langmine ühhel aeal olnud, kus töömehhi ei olle seal al töös olnud, kes omma ello olleksid piddand senna jätma. Se olla jubba kolmas kord, et sest mäest tükkid mahha langenud: essimene olnud 15. Augustil 1860 kello 12 lõuna, teine 20. Mail 1870 pärrast lõunat kello 4, ja kolmas kord nüüd. Kange külm on mõnne mehhe silmad kinni pannud; 5. Webruaril on Odessasse 18 surnu kehha todud, kedda külm raudtee lahti kaewamise  jures ärrawötnud; mitmel olnud labbidad  weel nende köwwaks külmetand peus. Tambowist. Rahha kaddunud. Ühhes  kloostris Tambowi kubbermangus, on kaunis  summake 399 tuhhat rubla  kaddund  leitud, kegi ei tea kuhhu se janud. Assi peab praego kohto käes järrel otsida ollema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Pühhalik rahho ?u--lutus  on 59. Webruaril lõuna kello 12 kõige kõrgemalt antud kässo järrele kunninglikust lossist rahwale kulutud. Teine päew enne olli rahwas jubba kuulda sanud, et üks sesuggune kulutus lossist kulutud saab, sepärrast olli ka kõik enne lõunat rahwast lossi ette kokko koggunud,  iggamees ruttas warrakult senna, kegi ei tahtnud wimaseks, egga koggoniste hiljaks jada, ei olle ka tüddinend saggedaste römo parrast öiskamast ning wanna keisre, temma sure abbikasa keiserina, kui ka kõige kõrgema wamili ja wapra söa wäggedele termist sowimast.  Just kello 12 astunud kindralleutenant von Hanenfeld ja temmaga mitto muud kindrali  wälja keiserina olli printsessidega palkongi peale astunud, - ja luggenud rahhoteggemise  telegrammi ette, mis peale üks arruto römoöiskaminetulnud. Pealeselle olla krono musikandid mänginud: ..Oh wötkem Jummalat zc." selle järrele; ..On sul, sa wöido krants :c." ja siis se Saksama laul: ..Die Wacht am Rhein", kõiki neid laulust olli rahwa hulk liggi laulnud. Selle laulo aeal: Oh wötkem Jummalat, on ka sure tükki mehhed suretükkidega pörrutama hakkanud ja 191 pauko rahho kulutuseks lasknud; ka selle wahhe sees olla kõik kirriko kellad Berlinis hellistud sanud.  Keiserina olla mitto korda palkongi peale wälja tulnud ja römust rahwa hulka kord ühhe ja kord teise külje pole tännanud. Selle sure pühhitsuse peale, mis kül iggaühhel kaua saab mele jäma, tulnud önnesowimine. Kõik seal ollewad kindralid ja muud suggu sured mehhed,  olla keiserinale õnne sowimas käinud. Parrast  lõunat on sure keiserina sowimise peale iggaö kirrikus tänno jummalatenistus petud. Se ütlemata suur römo päew saab Sakslastele  pölwest pölweni ühheks meles petawaks päewaks jäma ja wannemad omma laste-las? tele sest könnelema. 93