284 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 14. Augustil 1872. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Bornl Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno wogtei-kohhus annab seläbbi. teada, et siit kaubamaea H ans Diedrich SchmidtL nõutamise  peale, rede 25. Augustil, lõuna kello 12, Pikka ja pühha waimo ulitse nurga peal, üllemal nimmetud kauba maea parralt puust linna ait, sellesamma aida howi peal ollewa puust kuriga, sealsammas auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale,  kohhe maksetawa rahha eest, nenda müdud saab, et se ait ja kuur möllemad künni allusmürini  peawad mahha löhhutud ja ärrawetud sama. Kes osta tahtwad, tulgo nimmetud päewal ja aeal senna aida jure omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja kes sedda enne wadata sowib, räkigo sedda aidaperremehhe Prants Mathiesenile, kes sedda maea siis näitab. Pernus, wogtei-kohtus, 21. Augustil 1872. Oberwogt Groot. M 555. Sekretäri assemik H. Berg, i Perno politsei-kohhus annab sure ja auliko raekohto  kässo peale, et sesamma Perno worimeestele  üht uut taksi teinud, kui paljo ja kui suurt hinda nemmad omma söidude eest ühhe ja teise kohha peale wõiwad wötta ja mis Perno saksa seitungi 60 numre jure olli lissatud, kõigile Leadawaks teada, et need worimehhed, kes tünnini ikka endise Ria wärrawa jures koos seisid, eddespiddi  kolmes kohtas ja nimmelt: endise Ria wärrawa,  Grimmi aptegi ja endise Wessiwärrawa jures trahteri ukse ees platsi peal peawad seisma, ja et igga worimehhe troska, woi tõlla kulges, ühhes issiärralikus kohtas, nimmetud taks, kõigile nähtawaks peab üllespandud ollema ja ka sedda seadust tehtud, et kõik worimehhed laewade käimise  aeal igga päew, hommiko kello seitsmest kuuni  öhto kello kahheteistkümneni ja muul aeal hommiko  kello ühheksast kuuni öhto kello kahheteisikümneni  omma seiso kohtas platsis peawad ollema. Löppetuseks antakse weel teada ja nõutakse linna  koddanikude käest, ni paljo ial wöimalik, sedda, kui worimehhed ühhes ehk teises asjas selle seaduse  wasto tewad, ni kohhe politsei kohtule teada anda. Walmis trükkitud taksi ramatud on ramato Lrükkia Bormi jures iggal aeal sada ja maksawad  5 kopp. tük. Pernus, politsei - kohtus, 17. Augustil 1872. Politsei-kohto pea-waunem Groot. .N 1209. Sekretär v. d. Borg. 3 Killingi wallawallitsuse polest antakse seläbbi teada, et Killingi laat 28. ja 29. Augustil s. a. ärrapeetud saab. Killingis, 10. Augustil 1872. Tallitaja: Jaan Laugholts. M 549. Kirjutaja Pahl. 1 "Wägga häid kollakaid kartnhwlid müüb Pernus Losil 75. kopp. wak. J. /. Specht. 1 Pätti mõisa rentnik annab seläbbi teada, et seal üllemate lubbaga, igga aasta 6. Nowembril, linna  laat saab petud. Rentnik Hindrik Kmü- 3 Tammiste mõisa wallitsus annab seläbbi teada, et se igga aasta pe- Law hobbuste-, weiste- ja kauba laat se aasta seal 4. ja 5. Septembril saab petud. 2 Paar ustawat wahhemeest tarwitakse Woltweti wabrikusse; kes sedda tenistust  sowiwad, woimad pea nimmetud wabrikusse kaupa teggema tulla. 1 Üht head toa- ja üht kögitüdrukut tarwitakse Hainaste mõisa. Lähhemat teadust tingimiste polest annab Peruus kaupmees Lange. 2 Ulu mõisa tarwitakse kartuhwle kiskujaid ja lubbatakse neile, kes ühhe wakkama kartuhwlid ülleswöttawad, poolteist wanna wakka rukkid, ehk kes rukkid ei Lahha sedda hinda,ckis rukkid makswad.  1 Eestima kubbermangus, Koero kihhelkonnas, on Jürripäewast 1873, üks karjamöis, ülle nellisadda Talliüna tündremaa suur, rendi peale sada, nisammoti  ka üks issiärranis tallokoht müa, ja annab  selle polest lähhemat teadust Weinjärwe möisawallitsus.  1 Aurolaewad „Pernau - Riga" ja „Fellin"  sawad 1. Septembri ku päewast sadik kaks kord näddalas Perno ja Ria wahhet käima ja nimmelt: Pernust igga teisipäew ja redi hommiko kello 7 ja Ria st igga teisipäew za redi hommiko kello 8 wälja sõitma. R Barlehn Kf Co. 3 Et mu! nõu on omma uut maea, Merreküllas, Bade ulitsas, kõige honetega ärramüa, sedda annan  seläbbi teada. G. Thomson. Z HOks kahhe hobbuse tõld, üks pritshke, üks toido ehk peroo ja üks kirjutuse laud, on Perno  - Nia allewis von Mensenkampfi herra maeas müa. 2 Tallinnas Tönnismäe al saab üks suur kahhekordne puu maea pärris maa peal, mis aastas 600 rubla üüri sisse Loob, ühhe rumika aeaplatsi, Larwiliste kuuride ja körwaliste  honetega oddawalt müdud. Et maeapärrija  wöeral maal ellab, teeb nende ülle kaupa sealsammas körwas maeas 137 Hirs ch. Z