Berg Amblast, Jaan Mespa Kosest, Hindrik Onken Weikse- Maarjast, Jaan Ilmes Otepääst, Mihkel Olpa Mihklist, Mihkel Ling Jakobist, Jakob Tiisweld, Hindrik Sagin ja Jüri Jaanson kõik Jakobist, Jakob Jaanson Tallinnast, Kaarel Solman ja Kustas Tamtaal Kullamaalt, Peeter Roosmann Saarast, Juhan Männik Suure- Jaanist, Mart Weltmann Pärnust, Juhan Wahi Wõnnust, Mihkel Weisiger Põlwest. Simnitsa linna soldatite seas oliwad: Andres Sööt Rõugust, Jaan Kask, Mart Joobus ja Mart Soobik Hallistest, Kaarel Sarapuu Kambjast, Juhan Leebo Koerust, Juhan Waher ja Juhan Hoblik Põlwest, Peeter Walk Wõnnust,  Peeter Oja ja Juhan Mänd Kanepäst, Priidu Kiider ja Kustas Kaasik Kaarmast, Tönnis Jerwes, Jaan Lindermann  ja Tonnis Lukmann Jakobist, Mart Moon Laiusselt, Peeter Tomson ja Jaak Piit Paistust, Jaan Hunt Pärnust, Peeter Arrak, Johan Nekmann, Hans Kulp ja Jaan Sander  Rangest, Mihkel Priidu Kerlast, Toomas Titmann Ristilt,  Toomas Mõhele ja Poowa Olken Peeterburgist, Johan Saar Tartust, Ändres Jnselberg Põltsamaalt, Mats Semerson  Helmest, Jaan Läns Suure-Jaanift, Jakob Kojus Wastselinnast,  Priidik Timoska, Kustas Melnik ja Jakob Wilkap Lüganuselt, Hans Werter ja Jakob Kolts Kadrinast, Jüri Raamel ja Jaan Weske Simonast, Jaan Pitkberg Karuselt, Jaan Paupung ja August Shönberg Haljalasi, Priidik Jalakas  ja Mihkel Koort Jõhwist, Mihkel Sabbju Hanilast, Mihkel Haawa, Mihkel Wist ja Peeter Ots Waiwarast, Jaan Paumann Nissist, .Hans Wiljart Kullamaalt, Willem Johannson  Koselt, Mihkel Kilgas Tttrist, Hans Kleesmann Harju- Madiselt, Kaarel Wook, Oto Woiberk, Kustas Nordmann, Mihkel Mikkit, Simmo Green .ja Hans Kõrwik Alutaguse- Nigulast, Jaan Peelos Puhjast, Peeter Prangel Nõost, Jüri Kask Rakwerest, Leopold Treu Tallinnast, Arthur Suurus Haapsalust, Andres Rrmle Wiliandift. Sistowa linna hospidalides oliwad: Oto Eemann  Peetrist, Priidrik Lauer Kihelkonnast, Juri Wahapill Mustjalast, Hindrik Korwits Mihklilt, Waabo Raado Kadrinast,  Aado Mungel Tarwastust, Oto Lestal Tartust, Aleksander  Kasin Kihelkonnast, Jüri Kaade Koselt, Aado Laus Pühalt, Martin Kuiw Põltsamaalt, Juhan Laur Laiusselt, Hannus Kiinmelt Pärnust, Tomas Lettenberg Suure-Jaanist,  Hans Kraus Raplast, Jüri Wuurmann Jakobilt, Jaan Wald ja Juhann Tuge Karjalt, Jwan Relander Mihklilt, Mihkel Sepp Kaarmaalt, Rein Paul Rakwerest, Aadam Aado Pärnust, Peeter Metsalo Emmastest, Tehwan Kell Lüganuselt,  Kaarel Saks Kuresaarest, Jaan Kägu Koerust, Hans Aru Järwe-Madiselt, Jaan Wälja Waiwarast, Aadam Telekani  Wõnnust, Priidu Kabel Kihelkonnast, Mart Tapits Hallistest, Jakob Teeler Urwastuft, Kaarel Maadel Raplast, Jaan Kolka Waiwarast, Hans Smitt Otepääst, Madis Päärson  Tallinnast. Sistowa linnas oliwad soldatite seas: Andrei Muna Peeterburgist, Kapera Treimunt Karolast, Josep Saplemann.  Mihkel Jaanson, Mart Pahla ja Martin Kuiw Põltsamaalt, Kustas Org ja Aadam Alam Urwastust, Jüri Reichenbach ja Tönnis Renaldi Suure-Jaanist, Priidik Sääsk ja Mihkel Traut Hanilast, Oto Sonnemann ja Jüri Pihkstein  Helmest, Kotlep Sommer Tormast, Kustas Weisbak Haljalasi, Hans Rõuk, Tönnis Kask ja Tönnis Matsin Pilistwerest, Hans Mägi Wiliandist, Andres Taul ja Jaan Alwer Tarwastust, Jaan Adamson Paistust, Ennu Sõrmus Karksist, Kustas Raud Waljalaft, Kustaw Jaanson ja Lorens Tomson Saartest, Peeter Lill Kanapääst, August Pill Laiuselt,  Ado Elbak Kuusalust, Jaan Kask Raplast, Ludwig Friedeberg Haapsalust. Õpetaja Hörschelmann lubab ka edespidi nende soldatite nimed üles anda, kellega ta kokku juhtub, ja meie saame neid siis ka omalt poolt omas lehes nimetama. Prantsusmaalt. Nagu ette ära oli määratus on I'. 'Mmtuupäewal nältus lahti tehtud ja alustatud. Seda toimetati, nagu seesugune asi tarwitab, suure toredusega, ning lasti maimustawalt republiiki elada. Ka Mae Mahon, kes seiamaale weel kordagi oma kõnedes republiigi nune suhu ei ole wõtnud, ütles, et ta „republiigi nimel" näitust alustada. Weneriigi jagu näitusest on kiitust leidnud. Selle alustusest wõtsiwad 21,000 künni 30,000 kutsutud wõerast ja kõik riigi ülemad osa, ning õues seiswa rahwale andsjwad suuredtükid seda alustust teada. Kui suur see näitus on, wõib sest ara näha, et trükitud pää-nimekiri ehk katalog üksi kaheksa paksu raamatut suur on. Näituse kohaks on Pariisi linna poolt 3000 meetrit maad antud (ligi kolm wakamaad), kellest maast 1000 meetrit hoonete alla on saanud ja 2000 meetrit aidadeks ümber on muudetud. Sinna ei ole mitte üksi terme maailma riigid omad kõige paremad asjad kokku toonud, maid igast maast on ka omad laulu- ja mängukoorid seal, nii heaste Eüroopa, Ameerika, Aafrika kui ka Aasia maalt. Kahju, et „Sakala" lugejate arm weel nii suur ei ole, et trükikulude körwal ka Pariisi teekonna kulud wälja tuleksiwad, Siis oleks meil palju uudist jutustada ja meie rahwas wõiks palju õppida. Ka saaksime oma tee peal Saksamaad, seda kallist, näha, kus wa' „Eesti Postimees" praegu wõerusel elab ja kui ta kodust musta Eesti leiba kaasa ei ole wõtnud  selget saia sööb. Sest Saksamaal peawad ka sandid saia sööma ja õlut peale jooma, on ta meile sagedaste ütelnud. Prantslased aga räägiwad, et saiajahu  ja õlu paksuks ja rumalaks pidada tegema, ning nemad joomad sellepärast wahutamat marjawiina, mis mõistuse idud elama panna. Nüüd wõiwad lugejad ise armata, et kui „Sakala" wäljaandja enne Saksamaal  saia ja õllega oma keha natukene paksemaks söödaks  ja Prantsusemaal marjawiina tubliste peale jooks, kui tugew ja tark ta siis jälle Sakala maale tagasi tuleks! Gambetta ajaleht „Republique kirjutab: „Meie ütlesime ja oleme malmis uueste ütlema, et Prantsusemaa kellegi poole ei pea hoidma ja sõast eemale peab jääma, kellele ja kelle kohta tema auu ega julge olek teda wahemeheks ei sunni heitma. Prantsusemaa teeb nüüd tööd oma edenemiseks; ta saab meel kaua seks tööd pidama tegema. Meie ei soowi mitte üksi iseenesele rahu, maid meie soomime teda ka kõikide Õhtu- ja Hommikumaa rahwastele. Meie juures on selge, et republiiklased mitte üksi rahu kasu ei looda, maid seda ka julgeste omale usuwad tulewat." Saksamaalt. Jälle kõlab üks hirmus tegu läbi Euroopa, mis üks nurja läinud inimene, kardsepa sell Hödel, Berliinis teinud. Tema on 29. Aprillil (11. Mail) mana auustatud, wahwa Saksamaa keisrit, kui see tõlla sees sõitmas oli, tee peal kaks korda püstoliga lasknud, aga õnneks mitte trehwanud. Seesugust jõledat tegu wõib üksi põlastusega  kuulda, ja saab sellepärast sõnum, et rahwas kelmi kohe katte on saanud, igameest rõõmustama. Hödel on Leipzigis a. 1857 sündinud ja tema kõrte- ris onlsozial-demokraatlaste raamatuid ja kirju leitud, kellel jaoülemaks püüdmiseks on, kõik maailma korda ja seadust ümber muuta ja toore mägede alla heita. Teud annamad sellest tunnistust, mis tegija ise on, ja kes seesuguste hirmsa tegudest abi otsiwad, need on jo ise ennast hukka mõistnud. Ja mis naad tahawad?  Nemad tahawad, et mesi sopaseks läheks, / kõik kord ja kohus lõpeks, kus neil siis hea oleks oma l jagu kergemalt kütte saada. Auusad tööd ei kannata  aga seesugust auuta ja koledat teed, ja kes see- j sugust teesi käib, Helle teud ja püüdmised ei wõi ka ! ilmaski auusad / walitsus tahab oma sõala  emade ülewaatamist pidada, kellest kõik sõalaewad  osa peawad mõtma. Sellepärast on kõik madrused  ja meremäe pealikud käsku saanud, malmis olla, et kui käsk tuleb, igamees oma koha peal on. Berliinist tulewad sõnumed, et Saksamaa oma wahemehe ameti Inglismaa ja Wenemaa mahel täitsa käest ära annud, peale selle, kui Inglane wälja ütelnud, et ta üksi siis omad laewad Dardanellidest wälja saaks kutsuma, kui kõik San Stefanos tehtud rahulepingu punktid ilma tingimata Eüroopa riikide woli ja muutmise alla heidetakse. Rootsi kuningas on praegu Saksamaal teekonnal ja olla Berliinis lubanud, et ennast Saksamaaga  ühes sõatülidest kõrwal tahta hoida. MalisMaalt. Lond o n js . seestpidise asjade toimetaja ministrile üks märgukiri antud kuningana katte anda, kuhu 17,000 nime alla on kirjutatud, kes seda wäga kahetsewad, et tagawara mägi sisse on kutsutud.  Selle kirja all seiswad ka mitmed hertsogi, piiskopi ja parlamendi liikme nimed. Kirjas palutakse  kuninganat, kongressi kokkutulemist edendada, et Eüroopa rahu kestma jääks. Üleüldse on Inglismaal igal pool rahwas suurel mõedul oma soowi awaldanud,  et sõda tulemata jääks, kus juures praeguste ministrite poliitikat hukka mõistetakse. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Kas sa jo oled kuulnud, et „Eesti Postimees" Saksamaale läinud? Kalja Pärt: Olen kuulnud, aga kahju, natukene  hilja. Oleksin teda muidu palunud, et ta minule sealt natukene kapsa seemneid kaasa oleks toonud.  Seal peab nüüd üks uus tõug kapsaid kasuma, kellele kolm jalga pitkad lehed otsa ajawad õige suured ja nimi on „Kuukool". Nalja Mart: Kas tead ka, mis see nimi tähendab?  See tähendab „lehma -kapsad"; neil ei ole päid otsas, muud kui selged lehed, ja seal toidetakse weikseid nendega. Neid seemneid wõid ka Tartu kärnürite  käest jo ammugi saada, aga kellegi Eesti mehe kõht ei jõua neid ära seeda, on meie lehmadelegi liig wintsked. Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 8. Mail 1878 Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. Eesti Aleksandri kooli asjust. S 4. kwiitung 16. Märtsist künni 13. Maini 1878 on pääkomitee  kätte raha tulnud: rbl. kop. Märts 24. Peeterburgi Edasi seltsi k. 50 „ 25. Tarwastu abikomitee k. 100 „ 28. 4 hindpaberi intressid . 14 40 April 7. Wastses Nõos Remli pulmas  korjatud . . . .18 „ 8. Hallikokiwi aastamaksjad saatnud 26 „ 12. Priiuse mälestuse päewal Rõngus korjatud... 8 „ 13. Johann Annus Wiliandis korjanud 5 45 „ 15. Liiwimaa pantkirjade intressid 57 50 „ 19. Kuresaare aastamaksjate käest .11 —. „ 19. Madisse kihelkonna abik.k. 780 „ 19. Risti „ „ 5 „ 19. Äramüüdudramatude eest 220 19. Wasalema wallawalitsuse läbi 2- .. 21. Tallinna linna abik. käest 50— ! rbl. kop. j April 24. PääkomiteeliikmeJ.Wtth!  neri läbi: Wigala kihel- j konnast: H.W.Lttdigorbl., J. Lüdig 5 r.,J. Lädig Kr., M. Link I r., Nöörinann 50 kop., J. Wühner 5 r., A. Woltof 1 rbl. kooli elule 24 50 tõusmiseni lubawad needsamad  iga aasta niisama . palju anda. ! „ 27. Järwa Jaani abik. käest 31 07 „ 27. Järwa Madisse abik. käest 11 58'/2 ! „ 29. Karola Kaagwere abik. k. 35 j Mai 6. Perenaine Ädele Kabellja j MärtßätsepLaiwal,Kursi i kihelkonnas korjanud. . 87 44 ! „ 13. Haljala kihelkonn. Karula!  wallas kokkoastunud aas!  tamaksjateseltswastuseks ! P. Suiale kokkopandnud 22 ! kokko 003 78'/2 i Endine summa pääkomitee käes . 22917 53 - ! V2 Niigi päärenteis 10. Teetsembrini ! 1870 kokkotulnud . . . . 5179 20 ! kõik kokko 28700 51^2 ! Tartus, ZS. Kisenfchmidt, j 13. Mail 1873. pääkomitee kassahoidja Kuulutused. (Politsei lubaga.) Näitemäng. Seega antakse teada, et Keiserliku Sillakohtu  lubaga ZnHakanes näitemäng 11. Juunil kella 4 ajal peale lõunat Aleksandri kooli kasuks saab olema. ! „Kalewipoja" selts saab 28. Mail s. a. Rakweres koos olema, i Läbi rääkida on kooli ja seltsi asjad, mis tähtsad. Sepürast palutakse seltsiliikmeid wöimalikult  koosolekust osa wötta, aga ilma wõerasteta.  Seltsi kirjutaja Nt. Lindenberg. i kk la kahe-hobuse sahku, pollu- I I töö masinaid, kassisaba ja kureerne  seemneid, tsementi, kipsi, kunstlikut sõnnikut (supersosfaati), ahju uksi ja muud ehituse mnteriali uuiub odawalt A. W. Dojtröm, Wiliandi „põdra" kaupmees. (Sä) 2 Hagnus lakobBvn. Kmjt M-MlljllM Kõiksugu pilta, mis raamatute sisse ja raamatute kaante peale mõib trükkida, tehakse odawa hinna eest tellimise järele malmis. Selgemat otsust antakse kirja teel. Adres: kl. A. llüvvevin, VI, lierepöMk.  NüCii.iin veipvvi,, 7 ui»., - jj»»,. lv »». 25. (56) 7 Äht õppind tubli kutsarit tarmitab Wiliandi linnas (77) kaupmees H. Wahrhusen. i Üks pea korw - tvanger, ees ja taga medrude peal, on odawalt Abja Käärti talus muua. Carl Glabe. Pitka jllla juureS antakse kohe pood rendi peale, lihtlast elumajaga. Kaupa teeb Aakre mõisa walitsns. 3