tööd ja teggemist on, enne- kui jälle wanna jone peale sawad. Se on jo wanna tuttaw assi, on üks maea laggunemise peal ja kui ssdda kohhendada tahhetakse, on seal jures paljo ja ka saggedaste wägga rasket tööd» Otse nendasammoti on nüüd Prantsuse rigi asjadega luggo, seal on ka wägga paljo ja suurt teggemist, enne kui asjad jälle heaks ja kohhe sawad. Wanna präsitentil peab kül sesugguse sure ja raske asja jures pea ümber käima, agga mis woib ta parrata, rahwas cm sedda rasket ikket temma pähhä pannud ja sedda peab ta rahholikult ja kannatlikult kandma.  Rahwa koggo on nüüd mässimata koos olnud, omma nöupiddamesi piddamas ja rigi asjo seädimas, ja nüüd olla wanna Thiers neid ähhest aeast kojo luhbanud, et puhhata sawad. Wimases koos ollemises olla präsitent Thiers könnet piddanud, kus ta ülleüldse kõige rigi seisust ja ollemist rahwa koggule ettepannudz ta tulletanud neile wanna tüttawaid wiggadusi mele ja olla need kõige raskemad asjad neile etteluggenud, mis rahwa koggo peab katsuma ärrawöita ja heaks tehha ja need on kaks södda, mis neil olnud: södda Saksamaaga ja södda Parist mässajate wasto. Õigusega nimmetab temma sedda pürjerite södda kõige kahjulikumaks,  mis kõige rigile wägga süggawad halvad  lönud ja mis ni kerged parrandada ei olle. Wäljaspoolt on Prantsuse riik omma wastast leidnud, kes walmis olnud ta wasto hakkama, kedda ta issi omma kaela kutsunud ja ka walmis olli omma söariisto käest ärrapannemas,  ni pea kui ta kahhetsemist ja armo pallumist leidis; agga kuida olli luggu rigi sees pool? Seal mässas rahwas, risus, röwis, pölletas ja tappis, et hirm peale tulli ja olli kui üks ärraleppimata waenlane ja rigi seaduse wastane ning rikkuja. Wastoräkimata  on se rahwa koggule sureks auuks, kes kartuseta, sedda pahha többe rigi süddamest on püüdnud kautada ja ommalt poolt kohtuid ja wallitsusi seädnud, kes sedda pahha ja kahjo teggewat tuld on kustutanud. Ehk kül se södda wägga suurt ohwert nõudnud ja kui kauem õlleks turinud, weel suremat õlleks tarwitanud,  agga sellegi parrast ei' olle meel nörgastus  meid löppetanud ja meie hinge üsna kinni pannud. Rahho Saksamaaga, on M suurt asja meie kaest nõudnud, agga olletne rõõmsad, et söa tulli kustunud ja. rahho selle assemele astunud; agga ei õlle sest- weelkül, et wäljaspool rahho, wihha waeno assemele tulnud , waid paljo ennam tarwitab üks riik seestpolist rahho; seestpoline waen on kui soja ihho kulges, mis ta rammo ärraimmeb ja wiwaks  hauda wiib; sepärrast peab se ka rigi wallitsuse kõige üllem murre ollema, seest polist  rahho nõuda siis saab ka wäljas põline rahhopäike meie ülle paistma. Thiers tunnistab  awwalikult kõik miggadused ülles, katsugo  nüüd rahwa koggo terweks 'teggewat plaastert peale, et Prantsuse riik ommast tõbbest  lahti saaks. - -7 - ' PraKtsssfeMezalt» Wabbandus. Söa kohhus osti Äosheworti peale, nende kaebtuste jarrele, mis temma peale ollj tõstetud, tedda ühhe nimmetud äea peale wangi Mlstnud. Nüüd olla ta issi kohto ette astunud ja igga kaebtuse punkti peale wastust andnud, misgä ta näidata tahhab, et temmale ullekohhut tehtud  ja temmä mitte selle wäärt ei olle, nendega  üht trahwi kanda, kes rigiwallitsuse wastõ hakkanud; ta ei olle middägit selle wäärt teinud,  mis seaduse wasto, egga ei olle se ka ias ta mele tulnud, präsikenti ta wallitsuse järje pealt mahha lükkata. Lissas weel jure: TeMmale  olla ta wangi wötmise jures se wöimalikuks  tehtud, et ta õlleks ärrapöggsnedä wölnud;  agga et ta ennesel middagi süüd ei olle teadnud ollewad, sepärrast ei olle ta sedda wolli prukinud, wangi wötjate käes! lahti peästa. Ta kostis ennese eest wäggewa sönnadega  ja tunnistas ennast ilma süta ollewad, selle peate sanud Maurot ja Maret üllekulätud. Peale selle, kui kõik selgeste protokolli olli ülleswöetud,  olla wallitsuse kõmmissär nõudnud, et rigi seadus kõwwäste peab täidetud sama. Assi jänud sel päewal poleli, ja tubbatud teisel päewal jälle ettewötta. Parist kindlused, parrem pool Seine jõe kallast, sanüd 8. Septembril Prantsuse soameeste  kätte antud ja Saksa söawäed olla sealt ärraläinud, kus arruto rahwas sedda wahhetust waggusi pealt wadanutü Prantsuse ja Jtalia wahhe li se d asja d ähwardafid koggoniste 320