osa 'AMdsest.sumast ja umbes pool osa neist kes alama seisuse fees mehed-, Ülemal nimetatud  meeste aru, on ka taieste wastowöetud,  muud kui.l.) .Muvim - sest et kõige kõrgemalt antud käsu pealegi. Nowembril,  lendamas olewa Tartaarlased mitte lisu wötmisele ei saa nõutud, ja kõige kõrgemalt  antud käsu peale 27. Nowembril nende, aastale 1861 asunud PulgaarlaStest kedagit ei saaks tenistuse wöetud, ow 199 meest pudu jäänud; 2) on Liiwimaal 2 ja Bessarabiamaal  29 pudu jäänud ja nimelt seepärast, et kaunis hulk lisu wastowökmisele pole tulnud.. , - Üleüldse on nende aru, kes enast wastowötmifele  ja järel waatamisele pole tulnud 24,ZM meest, se oleks ZV2 protsenti kõigist tenistuse astujate arulistest. Talurahwa seltsist  pole keegi enast tagasi kiskunud, maid pürjerid ja kõige enamiste judid on endid körwale hoidnud. Wastowötmise komisionide ees on käinud ja läbiwadatud ligi pooled mehed, kõigist neist, kes selle arulised, et tenistusse pidid astuma, kus jures umbes üks neljandik ära prakiritud ja üks kümendik edespidise aea peale tagasi saadetud, sest et weikese kehaga olnud ehk ka mõne muu tobe parandamise pärast koju saadetud.  Ehk kü! nii paljo endid körwale hoidnud, ei ole ometige kõigist neist, kes ühe ja teise oliko ehk wamili asja pärast tenistusest priiks jäawad, ette tulnud. Kõrgema seisuse rahwast on wastowöetud: 358 meest kolmandamast ja 229 meest teisest katekorist; ja see on enamiste Poolamaal sündinud,  mis aga kesk riigi kubermangudes üks wäga aruldane asi olnud. Wäga suur on aga nende aru, kes juba abielus olnud; nende aru olnud 53,639 meest, see on siis rohkem kolmandik, kõigist wastowöetud meestest. Suurema seisuses olewa meestest on 3161 meest teenistusse astunud ja 1887 on oma kooli õppimist janud lõppetama, kes siis, kui sellega malmis saamad , teenistusse astuwad. Liiwimaal olnud 8642 meest liisuwötmise arulised ja neist on 4897, kellel midagit wabandamist  ega wamili asja pole, mis teda teenistusest oleks wöinud lahti päästa; nende aru kes oma Wamilids pärast teenistusest lahti jäawad on !36 4LIS teisest ja 2485 esimesest katekoorist.. ? -487 on neist, kes teenistusse pidand minema, saksa rahwa seltsist olnud. - Wöeralt maalt. - JtsttMMMÄlt» Puudu! ik kooli-õppe  tus. Säält kaebadakse wäga raskeste selle üle, st elementarkooli oppetus sääl wäga puuduline olla ja lapsed päris pimeduses üles kaswada, ehk kül sääl oma osa paatrid ja munkasid olla, kes selle eest oleks wöiuud Muretseda, et õppimine parem edasi nihkuks. Koolide ülem minister, olla asja ka neuda samuti holetuse jätnud, ega sest holinud, kuidas  edasi saamisega lugu olnud. Wana koolide  Minister olla nüüd ametist lahti ja uus jälle asemele saanud, aga see ei taha enam lombakal kombel edasi minna, waid kõik öppetus  peab otse teed kenas te ja ilma lonkamata  edasi minema. Ta anab sääl paatritelt selle poolest suurt süüd, et oppetus ni tagasi jäänud. Mis siis wana minister tegemata jätnud  seda tahab uus ära te ha, aga rahwal olla suur kisendamine, kui wahel oma hooletuse pärast näppistada saawäd; nago seda jo ka sagedaste meiegi juures näha; wanemad winguwad ja karjuwad, kui lapsi kooli sunitakse ja kiruwad ja wannuwad, kui oma hooletuse ja wastopanemise  eest trahwi peawad maksma. Prantfufemaalt. Karlistla stest. Parisist kirjutakse iv. Januaril, et 3VI)V Karlistlast Tristani ja Moreti juhatuse al Granolleri linna, mis Kataloniast liig kaugel pole, tormis ärawötnud. Ka sääl olla nad jälle oma hirmust ja koledat ärarikumise tööd teinud ja mehed, kes natuke kõrgema pulga paal siisnud, ärawiinud. Kuida kuulda walmistada  nad endid köwaste Bartselona linna pääle minnema, mis nad oma kätte tahtwad kiskuda ja kelle järele nende suu juba amugi wet jookseb; riigiwalitsuse wääd ootawad abi, et kui siis palumata wöerad tulewad, nad neid lahkeste woiwad wasto wötta. Kindralkaptein  Martinets Kampus, kes Katalonist 45