Perno Postimees ehk Näddalileht M -S. KMes Wernus, neljapäew 24. Januaril.^ aasta. Ses lehheS seisab: Tallorahwa kolidest Eestimaal 1872/73. Ommalt maalt: Peruust: Kirriko sönnumed. Laewa weddo. Aurahha. Keiserlik maniwest. Walla tallitajatest. Riast: Röwimisest. Peterburgist: Söakohhus.  Rigi sisfetullit ja wäljaminnik. Sured küllalised. Wladimirist: Kahjo teeb kartlikuks. , Tallorahwa kolidest Eestimaal, aastal 1872/73. II. Kuida wimati nimmetasime, saab kihhelkonnas  ka saksa ja wennekeelt öppetud; agga kuidas öppetus sddeneb ja kui kassulik ta on, tulleb sest, kulda koolmeister issi selle wasto Valmistud ja kuida kellegi waimo anded on. Mitmest kohhast antakse ka teada, et õppimine  sepärrast mitte hästi eddasi ei lähhä, sest et koolmeistred ka ühtlase Vallakirjutajad on. Ja miks on nad Vallakirjutajad? Eks sepärrast, et nende koolmeistre palk ni wägga suur on, et koolmeister wäggise saab sunnitud,  sedda körwast tenistuse läbbi surendada, muido peab rohkem pool aega, pätsi modi, käppa immema. Kõige parremat palka sawad Keila ja Haggeri kihhelkondade koolmeistrid; selle wasto kirjutakse mitmest kihhelkonnast, et ka sedda kõige wähhemat palka, 80 rubla neile wälja ei makseta. Allentaggusemaal on 37 koli, kus koolmeistrite palgad peawad kõrgendab  sama ja nenda sammoti ka Wirromaal, kus nad meel wägga pissukese kannika otsas seisawad, surra liig paljo, agga ellada Liig pissut. Järwamaal Peetre kihhelkonnas on 10 koli, kus koli maad, mis koolmestril palgaks,  !—2 tündremaad sured on, mis wägga kergeSte Woiwad surendadud sada, kui agga koggokonnad wähhägi omma koolmeistre üllespiddamise  eest tahhaksid murret kanda, mis neil üsna kerge õlleks. Ka teistes kolides jäeb paljo weel sowida ülle ja nimmelt koolmeistrite  palga polest, mis peale kolid seatud, issiärranis Läne saarde maal, on ta koggoni waene, kahhes maldas, se on Sures- ja Putkse maldas, lähhäb se jubba kauniste korda. Mitme heälega laulmist on Kosse ja Kusalo  kihhelkonnades iggaö kolis öppetud, ka Jaani kihhelkonnas, agga issiärranis on Lauteli  walla koolis 40 laulowiit ja 10 ariet nelja  heälega laulma öppitud. Katekismuse selletuse  ja piible luggude öppetamise ülle kaevatakse  ühhest kihhelkonnast, et se koolmeistre rummaluse läbbi wägga taggasi jäda, mis sest tulla, et koolmeister nende öppetamistega issi mitte hästi koddo põlle; öppiwad kül ka, agga ei sa sest öiete arru, mis nad õppinud. Mis koddusest õppimisest räkida, selle ülle kaevatakse wägga, wannemad jätta sedda koggoniste holetuse  pähhä; lodawad selle peale, et kolis kõik