ei wötnud wasto. Wimaks.tulnud neil mele, et kunmnga Wiktor EmanUelil täiskaswanud poeg koddo, kes oige parras selle tarbeks, et Hispania kroni omma pähhä wöttaks ; katsusid  õnne ja assi läks korda» Nüüd on ta, kuida üllemal ütlesime, senna läinud ja kronprints  ning Karignani prints ja ka kontseliumi präsitent läinud tedda künni Spetsiasse saatma. Merre wäggede minister peab künni Madridi linna liggi sõitma. Noh mis siis muud, kuid sowimine temmale head õnne, et jõuab kõik Hispania rahwa pead ühhe kübbara al koos hoida, mis tõeste üks wägga raske ammet. Brüss elist. Garibaldi. Ükswäljamaseitung  ütleb ennast sedda selgeste teadwad, etmönni  prantsuse saggipea sowida, et wanna Garibaldi,  kes ommal aeal Jtaliamaal suur onnemees olli, peaks Prantsuse rigi hädda wallitsuse kaliikmeks  wallitsetud sama, siis arwawad asja patremaks minnewad. (Kas se peaks tossi ollema,  sedda ei tahha meie uskuda.)— Kus ükskord  surm töös on, seal ei olle siis ennam küssimist,  millal ja kuida üks innimene surreb, waid ta peab surrema. Lüonis seisnud hiljuti 61 Prantslast söa kohto ees ja odanud otsust; ja mikspärrast ollid nad söa kohto ees? Selle parrast et kartlikud ja arrad olnud waenlase wasto minnemas. Seal ei olle siis muud, kui: tappa teist ehk lasse issiennast tappa. Sesamma seitung konneleb, et wanna Garibaldi  omma wäggedega Shagnü ja Beaune jures seista. Lüonist olla üks ossa sure tükki wäggesid ärraläinud, et Garibaldi wäggedega ühhendada ja siis Sakslasi kui rohto mahha nita. Nenda on tahtmine, agga kas sedda täidetud sawad, on jälle issi tubbakas. Mõnned  Prantsuse seitungid on selle ülle wägga pahhased, et nende rigi wallitsus jälle teise kohta kollinud; nimmetawad sedda pöggenemiseks,  mis sedda tunnistada, et asjad paljo pahhemad  olla, kui enne olnud. L issa. Pernust. Tullekahjo. Tänna näddala  eest, olli meil jälle weikene tullekahjo, mis meie linna rahwast kohhutas ja kotta wälja kutsus, Mld Zssiärranis olli meie tullekustutaja selts nobbe appi kargamas;  agga kahjo, et nende - a bbi ennam ei aidanud; agga > egga se nende sü ei olnud. - Se olli üllemal nimmetud päwa õhtut umbes kello 7 aeal, olli saksa kirriks köstre Metznem triibhons pöllema läinud arwstakse  sandi ahjo läbbi ja maea olli jubba liggi pool mahha pöllenud, kui tulle kella hakkati  löma, sest linna sees ei olle kegi tullekahjust  teadnud, ja sest tulli siis ka, et tullekustutaja  selts omma pritsudega hiljaks jäi ja teine assi olli parrast, suur mee pudus; sest ilma meeta et mõista nemmad tuld kustutada ja sepärrast põlles ka se maea mani mahhuz Kui suurt kahjo waene köster sanud, ei Me meie meel kuulnud; agga ni paljo on tössi: waese mehhel on ka kõige wähhem kahjo raske kanda; kes jõuab aidako tedda! Tel egrahwi sõnnumed (Depeschen.) Wersailles, 26. Detsembril» Awwalif teadus. Tänna läksid Shansü armee wasto seiswad diwisionid ülle Wendome linna woera wae wasto, kus kibbe taplus hakkas ja waenlane  sai taggasi lodud. Meie kahjo ka mitte wägga weike. Paris saab nüüd kolmest küljest:  lõuna, hommiko ja põhja poolt wallidaste  tuld, kus ka temmale suurt kahjo tehhakse.  Meie kahjo umbes 26 meest. Ilm üsna pehme. Berlinist, 27. Detsembril. Preisi ja Austria  rigiwallitsused terretäwad teine teist söbruses  ja römulikult. Konwerents astub 36. Detsembril kokko. Parisi peale laskmine turib  eddasi, ja mitto pattareid on jubba löhhutud.  - Taplus Loire armeega, 25. Detsembril  on möllemilt poolt paljo mehhi maggama  pannud. Wiktor Emanuel on manna  paawstile kirja saatnud, kus ta ennast wabbandab, et issi ei olle sanud tulla. Berlinist, 28. Detsembril. 26. Detsembril  Zumiegesi tapluses on Prantslased wägga suurt kahjo sanud. Wersaillest, 27. Detsembril. Laskmine Parisi peale on tänna kassulikult eddasi petud. 7