Perno Postimees ehk Näddalileht MM. <«7« ZMnes sPernus, kesknäddal W. Nowembril.^ aasta Ses lehhes seisab: Ellajate többest Rigas. Ommalt maalt. Pernust: Üllekohhus ei seisa kottis.—Mwimaalt: Kuida ilmad ja wilja saak. Riast: Ellajate többest. Wadake ette. Tartust: 102 aastane wannake -j-  Peterburgist:  Koli asjust. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Laggund söariistade rahhust. Hawatud hobbune. Söa wangid. Kunningas Willem ja kroonprints. Münhenist: Maead. Prantsusemaalt: Wallitsuse käsk. Wersaillist: Kirjade saatmisest. Brüsselist: Söariistade rahhust. Inglismaalt: Söa asjust. Telegrahwi sönnumed. Kauba hinnad. Ellajate tõbbest Rigas. Zubba mönni aeg on sest jutto olnud, et Ria linnas ellajate többi likumas, mis wagga suurt kahjo teinud ja üks wägga pahha többi peab ollema, et kelle külge ta hakkab, sedda ei tahha ta naljalt järrele jätta. Sest többest  kirjutab prohwessor Unterberger Ria seitungi  läbbi, ja ehk meie jures, tänno Jummalale,  sedda többe ei olle, siiski on sedda haddast tarwis, et holega ette watame, egga mitte tahhelpannemata kombel uisapäisa ommale  sealt ellajast ei osta, kus wahhest többi likumas. Sest többest kirjutab prohwessor: Se többi mis praego Ria linnas siin ja seal ellajate kallal on, ei olle polegi uus ja teadmata,  waid jubba ammugi tuttaw. Aastast 1865 sadik olli ta Hollandi ja Inglismaal koddo ja teggi seal hirmus paljo pahha ja nüüd on ta Saksamaal jälle wälja hilmunud ja sealt ka künni öhto polise made sisse, künni Elsaösi ja Lootringeni makonnade sisse Saksama söawäggede tappa ellajatega widud. Ei olle ühtki ellajate többe, mis niMlgs hak- kaw õlleks, kui se, ja mis ni kappab, kui se. Mitte ükspäinis selle többesse langenud ellaja, igga isstärraliko jaggudest, waid ka temma Merre ja rojaga sanud asjadest, ehk kui ka lühhike aeg haige ellaja lähhedal luhwti käes, hakkab se többi teise külge. Sedda többe sünnib  toe polest katko többeks nimmetada, sest et ni kange murdmas on, et kui sadda ellajast haigeks jäwad, siis 90 künni 95 neist langemad,  saggedaste ka kõik sadda. Aasta aead ja ilmad on tal ennamiste üks kõik, se ainus assi, mis seal jures on, et tallisel aeal mitte ni ruttust laiale ei laggune, mis ka issienneses  sest tulleb, et tallisel aeal mitmed sesuggused  asjad, mis läbbi többi kergeste laiemale lagguneb, külma läbbi nago kangeks on tõmmatud,  nenda et ta üht sesuggust kahjo ei woi tehha, kui suwwel. Meie jures ei hakka üks többi, mis wäljast saab sisse wetud, ialgi mitte, ommas täies ehtuses, waid ta on nago nattuke solgitud, mönni hea kraad nõdrem, kui siis, kui ta eht on. Sisse tuakse sedda többe haige ellajate ehk mis hiljoti haiged  olnud, tore nahhade läbbi, ka tore rohhu