dise järrelkulamise aeal sönnakest sest põlle lausunud,,  et Pohwisnjew ka nende nõus ja seltsis olnud. Muidogi teada, peab kohhus nüüd temmaga omrna tööd üsna eestotsast peale hakkama.  Woib olla, et se pärna, kes kolm miljoni höbbe rubla, omma wanna onno käest pärrinud, süüdlane on, mis kül kegi ei tahha uskuda; agga se woib ka olla ja mis iggaükö arwab, et Kriwokobelski sedda kawwaluse pärrast  teinud, et nenda ennam aega wita, ja weel koiksuggu lotuse ankruid wälja heita, ehk wihha  pärrast, sest et näeb ennast hukka mõistetud  ollewad, teisi ka senna sisse tahhab kiskuda.  Küllad kohhus saab ükskord kõik päewa ette toma. Jekaterinoslawist. Zhho nuhtlusest. Meie jures on ihho nuhtlus ennamiste üsna kaddund; walla kohtud lassewad wahhest mõnda  warrast woi muud sellesarnast nattuke wihhelda,  agga peab.ka teadus mees ollema, kellele sedda head tehhakse; perremeestele jubba koggoniste  sedda au ei pakkuta. Jekaterinoslawi kubbermango maa päewa liikmed olnud, kuida Peterburgi wenne seitung sest teab könneleda, 31. Oktobril se aasta koos, ja ihho nuhtluse parrast  nõu piddanud, 18 olnud selle poolt ja 14 selle wasto, sedda palluda, et need tallopoead ihhu nuhtlusest lahti jäeksid, kes walla kolis käinud ja kellel koli wallitsuse polest antud attestat  ettenäidata on. Kellel on kül sest head meelt, kui teine rooki saab, agga ommetige üsna ilma ei tahha assi ka hästi minna; issiärranis  on wargadel sedda rohto häddast tarwis. . Siberimaalt. Wee-upputusest. Nende wanna Amuri jöggi on se aasta jubba teist korda sedda nalja teinud, ommast sängist wälja minna ja temma äärt kaudo ellawa rahwale kahjo tehha. Sest asjust könneleb Moskwa seitung. Jssiärranis on ta rahwale, kes maddalama  made kohtades ellanud, wägga suurt kahjo teinud. Essimene kord olla ta ennam üllemal pool kahjo teinud, agga sekord Blagowjeshtshenski  ümberkaudo; ka selle linnale olla ta wimasel korral paljo rohkem pahha teinud,  kui eösimesel korral. Surem sü peab sün Seja jöe kaela langema, ta olla ennam wet ülle kallaste ajanud kui Amur; kõige su- remat kahjo on wessi seläbbi teinud, et ta kõik puud ja heinad, mis seal ümberkaudo olnud, omma kukki! ärrawinud ja sedda kõik ilma lubbata; mis läbbi siis Amuri aurolaewade seltskonnad wägga suurt kahjo sanud ja se olnud  nüüd jubba teine kord se aasta. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Ministerpräsident ja rigikantsler. Üks wäljamaa seitung toob kirja, mis ta Berlinist sanud ja seal seisab: Seitsme aasta eest mõtlesid kül wägga wähhä mehhi selle peale, et Saksamaa jälle üht rigikantsleri  peaks sama; kõik ollid ministerpräsidendiga  rahhul. Kue aasta eest teadis igga mees, et uus ühhendud Pöhjasaksamaa, ministerpräsidenti  omma ülle ei sa näggema; kõik olli ni tumme, et kegi arru ei sanud, mis hea ehk pahha; ministerpräsitent wallitses weel wägga nende peas, et nad tõelikult selle ülle könnelesid ja ütlesid: von Sawigni herra kätte saab Saksa koggo üllem wallitsus ja Bismark jäeb seks, mis ta on ministerpräsidendiks. Ei turinud kaua, se olli 14. Zulil 1867, sai Bismark rigikoggo kantsleriks nimmetud ja se wallitsew ammet seatud ja sellega saksa ehhitus  ning kokko ühhendus allustud, mis üks wägga tähhelpannemise ja meles piddamise wäärt aeg on. Missuggused rasked asjad on selle aea sees piddand ärrawoedetud sama, kadduwad  aega möda jälle melest ja jäewad, otse kui põlleks neid suggugi olnud, kui meie agga neist öiete arru olleme sanud. Kui weike näitas  essimene lotuse tähheke ollewad, et kõik piddi ni hästi minnema; iggal poo! Olli wastoseismift,  agga ommetige on kõik läinud ja rigi koggo tuggewaks ja kindlaks ühhenduseks kaswanud. Missugguse sure ruttuga on kõik eddasi läinud, on immeks panna ja paljo ennam  weel se sonnum, würst Bismark tahhab ennast taggasi tõmmata ja wallitsuse rasket koormat teise öllade peale sidduda; agga eks se põlle jubba algmisest nenda, et innimene ka ärrawässib, kui allati rasket koormat peab kandma. Würst Bismark on suri asjo teinud, Saksa riki kindla allusmüri peale seädnud ja ta pirid kindlaks rajanud, nüüd on temma 5