jures? külm tõmbab tend enne köwwsraks, enne km augule jõuab. Mis saki nisuggune loma piddamine annab? sedda teab agga se, kes jubba parremat katsunud. Üks lüpsi lehm peab, kui temma täit kasso peab andma, kõige talwe, omma soja asseme peal paiga! seisma ja peab kõige wähhemast nelli kord paewas södetud ja kaks korda jodetud  sama. Pea loma eest murret ja armasta tedda, siis maksab ta sedda sulle ka rohke anni läbbi ausaste taggasi. Ommalt maalt. Psrnust. Kuida m'üa omma kaupa ilma rahhata münud. Hiljoti olli tallomees  nelli leisikast linno kaubale tonud, egga põlle rohkem kui 4 rubla leistka eest küssinud. Essimene kaupmees, kelle jures ta omma linnadega  sees käinud, pannud jubba kül sola selga ja pakkunud 3 rubla 36 kopp., mees ei olle ärraannud, waid oölnüd, seal ja seal saan 4 rbl. keetmata. Ägga kui nenda omma kaubaga  kõik kaupmehhed olli läbbi käinud ja kegi rohkem põlle pakkunud, kui essimene, siis olli kõik lotus otsas ; agga mis nüüd heaks nõuks ette wötta? Noh, head nõu woib innimene jo pea leida. Tallopoeg astunud tuttawa körtsmiko  jure sisse, leidnud sealt ka tuttawa soldati,  jonud seal kokko puddeli woi kaks öllut ärra ja pallunud soldatid linnadega essimese kaupmehhe jure minna, ehk saab need enne pakkutud 3 rubla 36 kopp. leisikast; mees olnud  esmalt kül nõus, olla agga warsi öolnud, tal ei olle sedda aega ni kaugele minna, agga seal olla üks teine, sel olla aega kül; tallomees  annud ka hobbuse wankrega, kus linnad peal, mehhe kätte ja janud issi senna rahha otama. Kui jo nenda müratuma aea olli odanud ja mees ikka rahhaga mitte tulnud, läinud ta wimaks otsima, ja mis ta olli leidnud?  Hobbune olnud kaupmehhe ukse ees tulba külges kinni ja mees kõige linnadega kaddunud.  Noh, nüüd ollid asjad kordas! Linnad läinud, rahha läinud, hobbu ja wanker weel seal. Tallopoeg otsinud soldati ülles, weddanud politsei kohto ette ja nõudnud, et soldat peab mehhe wälja saatma; soldat kost- nud: ma tunnen mehhe küllalt, agga egga ma tea, mis ta nimmi on ja kus ta ellad. Assi otsas, tülli löppetud, linnad läinud ja rahha kaddund Eks olle tossi, et suur tük su lõhki aeab; mees tahtis paljo sada, ei janud  parrast keddagi! Jubba wimases kauba koeas, kus ta omma linno pakkumas käinud, olla noor saks ta häbbemata küssimise peale öölnud: ..Se õlleks sulle üsna parras, kui warras neid peaks ärrawarrastama" ja nenda on se ka läinud. Laewade käimisest. Tahhab kegi teada sada, kui paljo kauba laewo se aasta Balti saddamates käinud, siis kuulgo, kuida sedda Ria linna-lehtes teada antakse ja seal seisab, et künni Mihkle päewani Kroonstadti linnas sissetulnud 2393 ja wäljaläinud 2318 laewa; Ria linnas sisse tulnud 2159 ja wäljaläinud  2988 laewa; Tallinnas sissetulnud 399 laewa, kui paljo wäljaläinud, se jänud üllesandmata; Pernus sissetulnud 249 ja wäljaläinud  249 laewa; Libawis sissetulnud 295 ja wäljaläinud 217 laewa; Kurressares sissetulnud  11 ja wäljaläinud 9 laewa. Se olli nüüd künni Mihkle päewani, issi weel need, mis peale selle ollid sisse tulnud ja wäljaläinud.  Niast. Peter l. sündimise päewast. Ria wenne seitung..Westnik" könneleb Wenne Keisre Herra Peter!. sündimise päewast kes 30. Mail 1672 olla sündinud ja lissab senna jure, et Ria linnal saggedaste se rööm olnud, sedda suurt meest omma müride  wahhel nähha. Essimene kord on temma  ühhe wöera nimme al, kui Saksa keisre sadiko lige, kes keisre kässo peale Inglise ja Dani kunninga, wanna paawsti' ja Brandenburgi  kuurwürsti jure ja wimaks Wenediki olla sadetud. Kui mõisnik Peter Mihailow olla temma se suur Wenne rigi wallitseja savikutega  31. Märtsil 1698 Ria linna tulnud, olla seal agga üht wägga külma ja wastomeelt  wastowotmist leidnud. Üksteistkümmend aastat hiljem olli ta jälle Ria al, kui linna sissepiria ja kinnihoidja ja kaks aastat parrast sedda, on temma 11. Nvwembril 1711 kui nende wallitseja würst seal linnas käinud. Parrast  sedda on temma weel kolm korda Rigas 365