Tallinna Sõber M 28. Esimene aastakäik. Tallinnas, M' Jõulukuu Mtval M 9. Aleiildne aeateht Eestirahvale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: aastas k rubla, - pool-aastas 6(1 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 4(1 kop., pool-aastas 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt '» kop. Tellimised Võetakse Vasta: Tallinnas: Lindfors'i parrale trükimajas. Melerburgis: J. H. Seetandl, v»uuepe--s M 54. tzartus: W. Just. - Mernus: K. Kudewiita. Aakweres: L. Wallly. -Maides: A. Seideköerg. -- Kapsalus: H. K. KoMerg. Kuresaares: Hy. Lange. -- Amõlas: A. Kr. Raudkepp.— Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eich h oru. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass AceT,.) Register : Omalt maalt: Tallinnast: Eestimaa õnnesoowimise kiri. Rakwerc rõõmupidu. Kaubanki aktsiad. Knbernör tagasitulnud. Uued Kalendred. Peterburgist: Georgi püha. „Hero!d" ametlik leht. „Golos". «Punase risti seltsi" abi. Moskmast: Kurjuöö asja juure. Külm. WjaSmast: Rahwa kohus. Tiflisist: Tato Zululldse. Armeenia maalt: Suur mesi. Kaluugast: Armu kuulutus. -- Jelissawetgradist: Kiuuiwõetud kurjategija. Wõeralt maalt: saksamaalt. Austria-Ungru maalt. Prantsuse maalt. Belgia maalt Inglismaalt. Balkaui poolsaarest. Kohalised svnuuiid. Jutuleht. Omalt maalt. Tallinnast, 26. Talwekuu paamal. Tunaheile  sai Eestimaa Kubernerile, kes sel aeal Peterbllrgis on. üks telegramm saadetud, palwega,  Keisri Majestäti ette Eestimaa alandliku vnnesoowimift ja kõikumata truuwuse tunnistust toimetada. Allakirjutanud oliwad mõisnikukogu ülem Graf Re hbi nd er, Laudstoakohku ülem Landrath Geheimerath E. voulock ja Tallinna  Linnapea Baron A. vou Üksküll, igaüks  nende kogukondade ja kohtute nimel, mille eestseisjad nemad on. Ikka weel tulewad igalt poolelt sõnumid, kuida rahmas oma rõõmu waimustud meelega Keisri peastmise üle ilmutab. Neuda on ta Nakweres Tulekustutajate-seltsi poolest 24. Talwekuu  pääwal suur röõmu-rong tulelontidega seatud, mis sõeawäe mängukooriga ja rõõmuhöiskamisega  läbi uulitsate linnamaja ette käis, kus suure waimustusega Keisrilaul lauldud sai. „ Peterburgi Heroldi" igapäiwiseift kuulutustest  nääme, et Tallinna Kaubabanki aktsiad omas hindas tõusmas- on. Pärast selle bauki miimist koosolemist ja uõuwõtmist on need aktsiad  juba 34 rublast 38 kuuni 40 rubla peale tõusnud. - Talwekuu 30. pääwal jõudis Eestimaa Kuberner Peterburgist Tallinna tagasi. Meie uued Kalendred. Selle pealkirja all tuleb meile Järwamaalt allseisaw kiri: , .Uueks aastaks on meile jälle uusi Kalendreid,  nii kui seeni sügisel sooja wihma järel maa seest wälja tikkunud, mille seas kärbse-seeued oma karma poolest kõige kenamad, seestpidi aga kihwtised on. Uutel Kalendritel on ka suuremast jäust ilusad  kirjud kuued selga tõmmatud, mis silmile himu tegewad, aga seestpidi on need enamist kõik puudulikud, wigalikud ja mõned täis rahulikku  m ise seemet, pilkamist ja tühja lori. Adresfid  on puudulikud ja migalikud. Seal seisawad kohtuametnikude nimed, kes ise juba 4—5 aastad  enam ametis ei ole, ehk ka koguni surnud on. Ka on jaamad ülesantud, kust kohad ja kohtud oma kirjast iialgi kätte ei saa. Näituseks  seisab seal kui Koeru Kihelkonnakohtu-herra vou Harpe Aumerest, kellel juba kolmas järeltulija,  nüüd Baron Wrede Erwitalt on. Koeru kihelkonna käia kirjad Wägewa raudteejaama  kaudu, mis ka õige ei ole. Üksi kaks mõisa Koeru kihelkonnast saamad omad kirjad sealt, teised muist Koeru poftmaantee-jaamast, muist Rakke ehk ka Kilsi raudtee-jaamaft. Neuda on kõik adressid maal ja linnades puudulikud ja täis wigast, mis kirjasaatjatele, iseäranis aga kohtutele palju aeawiitmist, tüli ja pahandust sigitab. Kõige tasulisem sisu voolest ja hinna poolest näitab Sünoodi triikima ins wäljaantud ~Eestirahma  Kalender" olema, mis 15 kopikad maksab.  Seal seisawad õiged adressid, kuida need tänapäämal tarwitud saamad, ja leiab lugeja ka mitmed lugemife-tükid meelelahutuseks, peale seda ka meel juhatust lühikese pühakirja-tükkide peale, kuida need igapääwaseks hinge-tarwituseks sündsamad on. Et mitmed Kalendri-tarwitajad minu poolt nõu soowinud on, missugust kirjusulilist lindu tulemaks aastaks muretseda tuleks, siis olen siin oma mõtteid tõe põhja peal lahidelt awaldada tahtnud. . . . . l Niipalju kirjutab meie auustud kirjasaatja. Omalt poolelt lisame juure, et suures Kaleudre kogus, mida tulema aasta kohta malmistatud, küll mõned olla wõiwad, mis karmi läbikatsumist  wäljakanda ei wõi, kuida seda wiimisle aastate sees õige rohkest näha oli. Wiimsed aead löiwad aga nii palju tähtsaid asju, et meie lehtes selle tarwilise asja läbirääkimiseks aset ei jäänud. L oda me seda tulema! uädalil pitkemalt teha. Red. Peterburgist. Talwekuu 26. pääwal sai Peterburgis p. Georgi püha peetub, kuida se igat aastal on. Täuawu oli se pidu selle läbi uhkem, et miimne sõda mitme mahwa mehele püha Georgi auutahe toonud, neid Georgi Rittreks  teinud on. Gardiwäe seas, mis Peterburgi sõeawäe ring kondas seisab, on umbes 70 ohwitseri,  kellel se auutäht on, nende seas Feldmarshall  Suurmürst Nikolai Nikolajewitshäl, 1., 2. ja 4. klassist, Suurwürft Auujärjepärijal 2. klassist, Suurwürft Wladimir Aleksandrowitsh'il  3. klassist, Kindral Gurko'! 2., 3 ja 4. klassist; 3. klassi Rittred on peale seda Kindral Skobelew 1., Kindral Würst Zmeretinski,  Kindral Baron Maidell, Kindral Rauch ja Kindral Naglowski. Peterburgi tulnud oliwad  peale seda umbes 70 ohmitseri, kes püha Georgi Rittred on. Alamatest wäeteeuijatest oliwad 1014 p. Georgi - Rittred kokkutulnud. Keisri Majestät tuliwad kell 12 ja kandsiwad selle auutähe 1. klassist. Jumalateenistust pidas  Metropolil Zsidor ja õnnistas fõeawäge ja lippusi. Söömalaual jõiwad Keisri Majestät esimest termist kõige man ema Georgi- Rittre, oma kõikumata sõbra, Saksamaa  Keisri Wilhelmi auuks, kes seda risti juba 65 aastad kannab. Ühel healel wastas rõõmu-hõiskamine selle peale ja mängukoor mängis Saksamaa Keisrilaulu. Selle peale jõiwad Keisri Mäjestät kõigi Georgi- Rittrete, ülema ja alama klasside termist, tänas nende auusa teenistuse eest ja rääkis, kuida Tema selle peale uhke oleks, et noorem sugu ennast niisama wahwa näi tanud on, kui endised. Lõppeks rääkis Keisri Majeftät oma soowimift wälja, et Wenemaa kosuks ja rahu-teel ennast omas wõitude anus seestpidi kinnitaks ja õnnelikuks  saaks. Sõeaminister Graf Miljutm wastas terwisega selle auutähe 1. klassi Kõrge kandja, Keisri Majestäti oma anuks, mis saali waimustud rõõmu-hõiskamisega täitis, kus juures Wene Keisrilaul mängitud sai. Ka alama Georgi-Nitlrele pidulaual, kuS 3000 wverast oliwad, on Keisri Majeftät ise juures käinud ja neid terwisejoomisega «austanud. Keisri seltsis oliwad mitmed kõrged Keisri-koja omased. Kohtuministri seadmist mööda on,.Peterburgi  Herold" tulemaks aastaks kohtukuulutuse leheks tehtud. pGolos", mis wiie kuu peale keelatud sai, kuulutab, et selle asemel „Molma", „Nowaja Wremja"Wenekeeli ehk Prantsuse keeli ..Peterburgi Zeitung" antud, ehk ka tellimise raha tagasimakstud  saab, kuida iga üksik tellija seda sooivib. Punase risti seltsi ,valitsus on nõuks wõtnud Poltaawa kubermangu omalt poolelt abi saata, kus kange kurgutõbi (Difteritis) laste kestis walitseb, nenda kui ka mõnes teises paikas  Weuemaal. Esiteks tahetakse 10 arsti ja 100 armulist õde saata. Arstid saamad 150 rubla, õed 25 rubla kuus palka. Seda kulu nõuutakse maakonna poolest tagasi, ja on seda umbes 100,000 rubla peale arwatud. Arsti - rohtusi ja teenijate palka maksab se heategu selts ise, ja arwatakse seda kulu umbes 105,000 rubla peale. Ka üks weterinäär (lojuste-arst) tahetakse kaasa anda, sest sesama haigus hakata ka lojuste külge, kuida se üleültse wäga külgehakkaja  on. Pärast on „Puuase risti seltsil" nõu, oma abi ka teistese paikadesse Weuemaal saata, kus se kardetaw tõbi liikumas on ja ikka meel palju lapsi surmab. Mõskma st. Kurjatöö üle 19. Talwekuu paamal tulewad ligemad sõnumid. Kohe kui raudtee peal lõhkumine sündinud oli, piiras Politsei ümberkaudsed majad ümber. Ligema kahekordse maja hoowiwärawad oliwad kinni, aknast paistis küünla-walgus, aga kloppimise peale ei tehtud lahti. Üks Politsei-ohwitser läks mõne Politsei-soldatiga trepist üles, teise korra peale, kust walgus paistis, tegi ühe ukse lahti ja oli köökis, kus selleaegne ainus elaw loom seal majas üks walge kass, ahju peal istus. Köögist läks ohwitser edasi ja sai ettewaatlikult  teise kambri. Seal põles söömalaua peal üks küünla-ots ja kõrwas oliwad mõned sööma-riiSmed, kui ka üks ligi tühjendud ja üks lahtitehtud wiinapudel. Sealsamas oliwad ka üks kimp traati ja kahed weiked tangid.