mad, kui suurde talludel, sepärrast on siis kaadrite hind läbbistiko paljo kallim, kui Lätti jäuskonnas, kus sesuggusid pissukesi kohte paljo leida ei olle; läbbistiko on pissukesed tallokohhad  need kõige kallimad. Wottame nüüd möllema jäuskonnade tallokohhad kokko ja arwame siis keskpaigast läbbi ehk jaggame hinda ühhe kassa nende peale ärra, siis tulleb igga tallo liggi 2969 rubla maksma. Hinna kõrgus ja maddalus, mis mitmes maakonnades taadre pealt maksetud, on wägga mitme kes sine ja mönnes kohtas nende wahhe wägga suur, nqgo: Ria-Wolmari maakonnas kõige kõrgem hind 236 rubla 90 koppikad ja kõige maddalam lil rubla ii kopp.; Wönno- Walga maakonnas i9O rubla ja 89 rubla 80 kopp.; Tarto-Wõrro maakonnas ei olle nende kahhe hinna wahhe! suurt wahhet, kõige kõrgem hind 178 rubla 76 kopp. ja kõige maddalam 140 rubla i 8 kopp.; Perno-Willandi  maakonnas on nende wahhe agga wägga suur; kõige kõrgem hind 375 rubla 15 kopp. ja kõige maddalam hind 128 rubla 50 kopp. Jälle on õnnistud Perno-Willandi maakond se, kus taadre hind kõige kõrgem olnud ja nimmelt paljo kõrgem, kui mödaläinud i 872 kuuni i 873 aastani, kus kõige kõrgem taadri hind 300 rubla olnud. Perno-Willandi maakonna  kõige oddawam hind jänud wanna hinnaga  üsna ühhe suruse sisse; seal ei olle muutmist  olnud. Tarto - Wõrro maakond toppib ennast omma hinnadega wäggise Walga-Wönno maakonnas maksetud hinnade wahhele, agga wimases maakonnas on oddaw hind kõige maddalam. Ria-Wolmari maakond lähhäb kõrge hinnade polest ülle Tarto-Wõrro, agga allama hinna polest temmast paljo oddawam. Ülleüldse ööldakse, et tallokohtade mümine 1. Maist 1872 künni 1. Mai kuu päewani 1873 paljo surem olnud, kui sellesamma aeaga 1873 künni j 874 aastani; wimasel mümise aastal on ülleüldse 206 tallo wähhem ostetud ja nimmelt Lätti jauskonnas 101 ja Eesti jäuskonnas  105 tallokohta. Eesti jauskonnas wöiks sedda süüd selle peale weretada, et taadri hinnad ni wägga tõusnud, mis rahwal sedda wöimatumaks  teinud maid päruseks osta, agga mis assi on Lätti jäuskonnas, selle kaubale punni ette pannud, on wöimata ärra mõista ja arro sada, sedda jättame nende wastata, kes seal lähhemal ellawad. Sedda panneb ka nimmetatud Balti näddalaleht  nattukest immeks, et ostmise himmo mödaläinud aastal ni wägga külm ja tarratand olnud, agga ei woi egga tohhi sedda just misgi asja süüks anda. Eesti jäuskonnas arwab ta, nago üllemal jubba ööldud, selle süüks, et taadri hind ni üllewägga kõrgesse kruwwitud, agga Latti jäuskonnas olla se koggoniste  arrosamata, kuida ja kust se tulleb, et taadre hinna allanemise jures, ostmine hästi põlle eddasi läinud, waid sest, kuida selle polest luggu aasta enne olnud, paljo taggasi  jänud. Meie arwates woime asja selle süüks anda, et uus ülleüldne waetenistuse seädus, kui ta ilmale sündis, keddagit tenistuse  arrulist noort perremeest, ei lubba wäetenistusest  lahti, kus wayna seädus jubba 7 taadre perremeest lisuwötjate kirjast wälja lükkas,  sepärrast siis igga mees, kellel se ial wähhe wöimalik olli, omma poeadele pärris kohhad ostsid, et nenda krono ehk waetenistuse eest körwale põigata. Nüüdne uus wäekenistuse seädus, kässib agga enne omma tenistuse aea ärratenida ja parrast, kui sellega walmis janud,  perremehheks ehk kes teab, mis ammetmehheks  heita; krono tenistus käib iggas asjas  ees. Mönned wöiwad tallomaade ostmise jures seläbbi wast kartlikuks minna, et uus waetenistuse seädus üht perremeest lahti ei lubba, neile ütleme: egga uus wäetenistuse seädus keddagit kela pärris maid ostmast, woid jv pärrast tenistust perremehheks hakkata, kui agga koht walmis on; hakka sedda pärrast weel otsima ja ostma, se woib hiljaks jäda ja sa ka koggoniste ilma jada. Omma pessa on ikka kuldne pessa, kes ni õnnelik olnud, üht sesuggust sada, peab römustama, kui ta ka pärrast wäetenistust ennast senna assutab. Ommalt maalt. Peruust. Laavast. Meie se aastane süggisine laat olli 23. ja 24. Septembril. Pühhapäewal, just lava rahwa tullemise aeal, olli ilmuke oige wessine ja kes ta käes ollid, neid löi wihm künni lihha ja luuni läbbi, agga esmaspäewal, se olli laada päewal, olli 322