teadandja" awwaldab allamal seisawat telegrammi:  Liwadiast, 12. Oktobril. Keiserlik kõrgus Suurwürst ja Aujärje pärriä on omma sure abbikasa ja lastega tänna enne lõunat kello 10 keiserliko jaht laewaga ..Tiger" Odessa linna sõitnud. Ne.krudi wötmisest. Mojkwa wenne seitung teab könneleda, et se aastane nekrudi wötmise käsk jubba wäljas olla ja jada s. a. weel wanna moduse peale. Jgga tuhhande mehhe hinge pealt peawad kuus meest tenistuse  astuma. Õnnetusest. Oktobre ku Z 2. päewal lõuna peale kello ühhe, on worimees Jakob ShwartsenbaÄ üht 1 l aastast poissi, Düna jõe silla essimese klappi peal mahha aeanud ja tõllaga ülle sõitnud, kus jures poisi parrema käe!u katki murtud sanud. Pois widud ni kohhe haige maeasse ja. worimees janud politsei  järrelkulamise alla. Tartust. Sowimine. Kuida kuleme, on Pihkwa makonna wallitsuse süddameliko sowimise peale, Tarto ellajate tohter senna läkkitud, sea last ellajate többe, mis ikka laiemale  lagguneda, katsuda mahha röhhuda ja koggoniste kautada. Tallinnast. Surma sönnumed. Se olnud neljapäewal 14. Oktodril, kus Dlewiste kirriko kellad ühhe ausa mehhe surma kõige linna rahwale kulutanud. Nimmetud päewa hommiku! olla Olewiste kirriko allam öppetaja August Wer vinand Huhn, üks neist kõige tublimaist oppetajaist omma mapealist ello löppetanud  ja kui Zummala sullane siit minamäelt  ärrakutsutud arro teggema, ommast maea piddamisest. Meie issi ei olle sedda ausat meest kül lihha silmaga mitte näinud, agga temma jutlused, mis ra trükkida lasknud ja mis kõige Balti kudbermangudes laialiselt wälja lautud, on meil tuttawad. Meie ei woi ka pikkemalt ja laiemalt temma ellust könneleda,  kui sedda, mis Tallinna seitung lemmast  kõnneleb. August Werdinand Huhn, on endise Mönno pürjermeistre Johann George Huhni poeg. Pürjermeister Huhn olli parrast  Ria linnas kaupmees ja on temma siis 10. Zunil 180? Ria linnas sündinud, om- ma essimest öppetust Ria linna Domkolis sanud, parrast Mitawi gümnasiumi kolis käinud  ja 1827 künni 1829 aastani Tartus tuderinud. Parrast omma tuderimist on ta Rigas ühhes maeas koolmeistriks- olnud ja selle järrele Tallinna rüütlite- ja Dom koli koolmeistriks ning inspektoriks sanud ja sealt 13. Julil 183? Ollewiöte kirriko allamaks öppetajaks kutsutud ja sisse õnnistud ehk la ulatud, mis ta ka künni omma surmani olli, ja Jummala õnnistamise al temma armo seemet  wäljakülwanud. Jubba mõnda aega olli ta pöddur olnud, agga ikka omma ammeti tallitust tallitanud; agga wimased näddalad ta ello õhtul, on haigus tedda keetnud omma tallitust tallitamast, kui korraga haigus pahhemaks  läinud ja temma ello öhto ruttuliste sammudega lahhemale tulnud ning surma ingel  temma ello küünlakest ärrakustutanud ja temma ilmliko waewale otsa teinud. Temma, Jummala rahho sisse läinud Jummala sullane, jätnud peale omma armsa abbikasa, weel kolm täis kaswanud last järrele. Temma surma ei leina mitte ükspäinis temma järrele janud ommaksed, maid ka neile on se üht süggawat hawa süddamesse lönud, kes tedda kui öppetajat  ja sõbra on armastanud ja temmaga sõbralikult  läbbi käinud. Kol erast. Mis sönnumid toob Tallinna  seitung meile selle többe ülle? Mässab ta seal ka otse nendasamma, kui teistes linnades?  Ei mitte! waid sealt kirjutakse 13. Oktobril nenda: ..Sönnumed, mis kolera-többe polest tänna olleme sanud, kinnitawad meie lo tust, et sedda karta ei olle, et se töbdi katkuks  ehk wäggewaks peaks minnema, sedda näeme siin warsi. Oktobri ku 9. päewal jäi üks kolera haige tohterdamise alla ja sel päe.wal  jäid 3 haigeks. Neist neljast sai 19. Oktobril üks terweks ja 12. surn üks ärra, kaks jäid siis tohterdamise alla ja peale selle ei olle ennam kuulda, et kegi haigeks janud.' Libawist. Hantwärgi selts. Sure römuga, nenda kirjutakse sealt, terretame meie tänna omma uut hantwärgi seltsi. Üks sesuggune  selts, nago neid meie umberkaudo linnades iggal poe! jubba on ja mis wägga kassulikud, olli ka meie linnale wägga häddast 358