pea ollema, peab hästi öppetud ollema, plgs se siis hea lehk pahha ammet, kui se põlle hästi kätte öppitud, woib kahjo saata. Ria linnas on Johann Jakob Erhardt politsei kohtule teadustanud, et temmal temma korterist asjo ärrawarrastud, mis temma omma endise tüdruku Dahrte L. süüks arwab. Politsei olla ka warsi Dahrte L. jure wöeraks läinud ja läbbi otsinud, mis asjad tal maeas ja ennäh,  warsi leitud mitme suggusid asjo, kellel Erhardti ja temma maea perremehhe Berkowitsa  hais jures ja nende parralt olnud; ühtekokko  leitud sealt 45 rubla eest nende asjo. Asjad antud igga ühhe ommaniko kätte ja armsa Dahrtekesele antud selle waewa palgaks, et neid asjo Berkowitsa maeast ennese kortrisse hoida winud, prii korter ja prii üllespiddamine, kui pitka aja peale, põlle weel teada. Otse nendasammoti olla ka kaupmees Albert  Dreihardt omma õnnetust politseile kaevanud  , et temmal mödalainud näddalal kuld task uur kõige kuld kettiga taskust ärrawarrastatud.  Politsei olla nikohhe hakkanud warga jälge otsima ja õnneks on ka jäljed üllesleidnud ja warga kätte sanud, kes agga uuri omma jures põlle piddanud, waid omma  armokese kätte hoida andnud. - Õnnetused. Üks wanna sönna ütleb  : Õnnetus käib innimesi, agga mitte kiwwa ja kända möda, ja nenda sünnib se ka wägga saggedaste, kui agga pissut tähhelpannemist pudub. Kuida olnud luggu Rigas 5. Augustil?  Töömehhed olnud ühhe kaupmehhe aitas  linno sisse pannemas ja ülles tõmmates on üks pak winna otsast lahti peäsenud, ja üllewelt  mahha, ühhe töomehhe, nimmega Jaan Petrow Putningi selga kukkunud. Ehk kül wälja pool ihhu peal middagit wigga nähha põlle olnud, on ommetige seesmine wägga pörratud sanud, et middagi volle tehha woinud;  sanud söameeste piddalisse tohtre parrandamise  alla widud. - Teisel päewal, olla jälle üks Preislane, nimmega Karl Elbig, ühhe maea ehhituse jures Lellingite pealt omma  sü läbbi, sest et põlle öiete ettewaatlik olnud, mahha kukkunud ja omma pahhema reie-luu katki murdnud; sanud kohhe linna haige maeasse widud. Peterburgist, Suur Majestät, Keiserina  olla, kuida seitung..Wenne Jnvalide" könneleb, Krasnoje- Selo laagert watamas käinud; 24. Julil munserdamist ja 25. lulil ühhe kori manöwert pealt wadanud. Munserdamine  on kello peale tellitud ja jubba kello 7 aeal hakkanud keiserliko telgi jure suves  laagris, mis Semenowi rüggemendi laagre lahhedal, kõik Krasnoje-Selus ollewa rüggementide  musekandid ja ohwitserid ning marato rahwas, kokko kogguma. Kello pool kahheksa on suur Majestät Keisre Herra senna tulnud.  Ka Suurwürstid ja Suurwüvstina Tsesarewna, Suurwürstinad Aleksandra Petrowna  ja Qlga Weodorowna olla seal jures olnud. Warfl selle peale, kui suur Ma j es tät, Keisre Herra senna olli sanud, on sure Majestäti Keiserina tõld Tsarskoje-Selo kiwwi tee peal nähtud tullewad, kelle ümber sure Majestäti keiserina kaardikürasseri rüggemendi ohwitserid,  nago messilased emma ümber, sõitsid. Laagrisse sades, astus suur Majestät Keiserina  tõllast wälja, olli suur Majestät Keisre Herra temmal wasto, tedda wastowötmas. Selle peale wöttis suur Majestät Keiserina keiserliko kõrguse üllema kommanderi käest wäggede sönnumed wasto, teretas kõiki keiserliko  wamili liikmid, wastas kõige kokko tulnud rahwa teretamise peale sure lahkusega ja siis laskis ta kõik adjutandid ja wahtmeistrid omma  ette tulla, teadust andma. Ni kohhe kui sure Majestäti Keiserina tõld laagre platsi peale tulnud, on märato musiko koor esmalt rigi laulo mänginud ja pärrast monned marsid.  Kello pool ühheksa on kolm rakeeti ülles  lastud ja kõige suretükkidega ühhe korraga ükskord lastud teadustuseks, et munserdamine hakkab. Pärrast munserdamist on suur Majestät  Keiserina ühhes lahtises töldas jälle omma palleesse taggasi sõitnud, kus temma rüggemendi ohwitserid tedda jälle saatmas olnud.  Ka suur Majestät Keisre Herra issi ja Suurwürst Sergei Aleksandrowitsh tõlla tagga ratsa sõitnud. 25. Julil olnud manöwer, kõige kõridega, mis seal laagris olnud ja mis nenda petud, otse kui tulleks waenlane Skworitsi küllast otse Krasnoje-Selo peale ja tahhaks need 45^/s 267