kõige ligitzamalt ksrgeste igq> ühe katte wöiksiroad  saada. Aga kui meite president , meele oli tvletanud, etPärnu mere ääres... seisab ja seepärast enamiste kõik asjad .Ae Pernu Willandisse  peawad tallitatud saama ja et siin liigete  ja wara poolest kõige suurem selts on, siis-W ..Pärnu Eesti- põllumeeste selts" ühest eeskohaks wali ketud» Seda andis.nüüd president siin teada» Muidugi saab meie selts kõik, teMe kasuks tegema, mis wöimalik ja igapidi üles näitama, et tema selle auu wäärt on»: -Weel üks tähtjaks asi on see, et sääl ka nouuks sai wöetud, kooskäimise kordi mahendada,  ega mitte enam, kui kuus ehk kaheksa korda aastas koos käija, aga siis seda enam kõnesid pidada ja asja toemetada, nenda, et see kaugemal elawa meeste! kergem oleks ja siis ka paar korda aastas maa! kokku tulla. Wiimaks. andis president ka ühe mäikese raamatu  seltsi kätte, selle nime al: ..Edasi", ehk „PÄrnu Eestl Põllumeeste Seltsi wies aasta pääw ja mis sääl tehtud ja noupeetud", kus ta lühidelt kõik wiie aasta tööd, aasta pääwa kaks kõnet ja wiimaks pidu söömaaea üles kirjutanud.  Ka sääl raamatukeses tuletab president  meie rahwa ..rumalat tuimust ja wöereti arwamist" meele, et n'ad mitte ükskord ära ei tunne, kui palju nad oma süü läbi kautawad,  kui ta sääl mitmed summad on üles pannud  ja kui palju pölluriistu ja seemneid on tellitud ning odawalt liikmete kätte äraantud, ütleb ta edasi: ..Need on summad, mis neile n'agu sõrmega silma torkiwad, kes ikka weel julgemad küsida: ..mis kasu ühest põllumeeste seltsist on?" Tõeste, temast on suur kasu, kui sa aga sest mõistaksid osa wötta. Oleks meie rahwas oma waimu harimises mitte nii tagasi  ja oleks osawötmine meie seltsi elust Mustusest  kohe suurem olnud meie oleksime täna hoopis teise töö summadega wöinud wäljatulla.  Aega mööda asjad käiwad, seda meie ei tohi iial unustada." Muidugi on palju põllumehi weel, kes oma rumaluse ja tuimuse unes ikka magawad, ehk neid kül saab äratatud,  aga mis wöib senna parata, ega suhkru tükki kellegile wöi suhu topida, kui ta hambad kinni peab; nenda on ka sellega. P. T. Omalt maalt. Perttttst», Suur kala. Mitmesuguste tallitamiste pärast, linnas senna ja tenna lüüsides,  juhtus mul hea sõber wasto tulema ja peale selle, km wastastiku teine teisele terwised olime soowinud, kõneles ta, kalamehed olla ühe aruldase suure kala kinni püüdnud, mis praegu turu peal näha olla, ja see oli laupääwal  12. Juunil. Seda kuuldes tõusis mul lust ka seda aruldast looma näha saada; seepärast  ütlesin sõbrale ..Jumalaga" ja sammusin  ruttuga turu poole, et mitte hiljaks ei jääks, aga olingi juba hiljaks jäänud, sest kui senna jõudsin, ei wöinud ma looma omas täies suuruses  mitte enam näha, oli juba katki raijutud  ja teine pool ka osast juba äramündud. Aga sest poolest, mis weel järel oli, wöis arwata,  et tal 8 künni 9 jalga pitkust wöinud olla. Jämeduse poolest oli ta ühe hea palgi sarnane. Pea, mis weel terwe oli, näitas oma suuruse poolest, kui ühe sarw elaja pea ja ka kaalus täitsa 42 naela. Kuida ma kuulsin,  on tema raskus ülepea 8 puuda 5 naela wälja teinud ja lihunik, kes teda ostnud, tema  eest 38 rubla maksnud. Mis nimi sel kalal oli, ei jäänud mo meele. - Üks niisugune  kalake maksab juba oma püüdmise waewa.  —n. — Riast. Keisre Herra reisist. „Wal. tead." ütleb Wiini linnast 8. Juunil alamal seisawaid sõnumid telegrahwi läbi saanud: Põli  tika sõnumite tooja ütleb, et ettewöetud nõu järele, suured Majestätid, Wene- ja Austriamaa  keisrid, 22. Juunil Reichstadtis saawad kokku andma, kus siis mõnda läbirääkimist ja asjade õiendamist saab ettetulema. Kõige kõrgemalt kinnitus. Kuida Liimi kubermangu seitung kõneleb, on suur Majestät riigikassa ministre kõige alandlikuma ettepanemise peale 28. Mail, kõige kõrgemalt käskinud, selle pärast, et kindralkuberneri amet Balti kubermangudes ärakantud, Ria politehmku  kooli kurateri ametit ja kohuste täitmist, Liiwimaa kuberneri peale ja tema talitada anda. Õnnetusest. Kui pea üks suur õnnetus  wöib sündida, seda ei wõi keegi äraarwata  ja et see nii hölbsaste wöib sündida. 211