pikka teed ärrakaimast ja koli minnemäst. Kul koolmeister suremat palka saaks ja öppekus näddalas  kolnze päewa peale jäeb, õlleks se wöimalik,  et üks koolmeister kahhe külla koli lapsed  ülle kulad. Ühhe sesugguse koolmeiftre palk on 1) et temma omma ammeti läbbi kõigist maksudest ja nekrudi lisowötmisest lahti on. 2) kõige wahhema ossal on 1 künni 3 wakkamaa maad, mis 6 künni 12 rubla sisse teeb. Aastal 1864 on maapäewa peal nõuks wöetud, pärris möisade pealt, mis alla 10 adra sured, nelli ja nende möisade peal, mis peale kümme adra sured, kuus wakka maad külla karjamaast, walla kolimaaks wälja moeta. Aastal 1869 on agga se nõu jälle tühjaks tunnistud, sest et wöimata olla sedda täita. Tallo karjamaad ei olle mitte jaggudesse jaggatud,  waid kõik on ühhes ja oige ussulised perremehhed ei olle sedda lubbanud, et sest, muidogi kitsast karjamaast, weel üht ossa peaksid  kantama ja sellega on nüüd assi jälle wanna talla peale jänud. Nüüd lubbawad koggoduse öppetajad kirriko konwendi peal pärris herrasid ja krono möisade jauks Domänihowi  palluda, mõisa karjamaast koli maid anda, mis läbbi agga üksi kolid jädawaks ja kindla põhja peale allustud sawad. 3) Pealeselle piddi walla koolmeister igga lapse pealt, kes koli arruline, wannemate käest kaks karnitset wilja aastas sama, mis koli planis kuus wakka arwatud, se palk ei tulle agga mitte järgis kokko ja ossast ka suggugi, nenda, et sedda koggoniste palgaks ei sünni arwata. 4) Walla koolmeistrid sawad rüütlite kassast  igga mees umbes 3 rubla ja kingitusi, mis ühte kokko aastas 200 rubla wälja teeb. Nelja rüütlide mõisa peal saab igga walla koolmeister  25 rubla aastas ja seddasamma saab ka raemöisa Lemasnaise walla koolmeister ja peab otse kui kihhelkonna kolides, igga näddala  kuus päewa lapsi kolitama. Se on siis se ainus kool, kihhelkonna kolide järrele, kus kuus koli päewa näddalas on. Koli-maead on, nenda kuida nad on; üks kolmas ossa on, kui kül pudul!sed, ommetige prugitawad, agga teised üritud tallo maeades ehk koolmeistre ommas ellomaeas. Kõik se summa, mis rüütlite koggo kolide heaks kullutab, on 1375 rubla, kuhhu jure tallspank  250 rubla panneb. Sest 1625 rublast  saab seminare kool 466 rubla, Walla kolid  556 ja mis siis weel järrele jäeb, se jagga  takse kihhelkonna kolide peale. Kmda walla kolid praego seal jallal seiswad  ja tööd tewad, ei woi neist rahwal suurt kasso olla ja ommast wäest neid parrem käima panna, ei tahha hästi korda minna; sepärrast kutsuwad koggoduste öppetajad omma usso ja ammeti wendi ülle wäina appi, nende kolisi jastale aitama ja kohhe hoidma, et ka tööd wöiksid tehha; paljas koolmeistre nimmi ei maksa ühhe rahwa seas middagi ja sest ei sa weel ükski laps targemaks, et ta koolmeistriga ühhes küllas ellab. Ükski koolmeister agga ei mõista tulest ellada ja ihho allasti käia, waid tal peab sesuggune palk ollema, ei ihho toidetud ja kaetud saab ja se on nüüd assi, mis Sarema rahwaö ommast wäest ei jõua, waid seks kutsub ta omma usso wendi appi ja pallub omma nore suggule ka üht künalt pöllema panna, kelle walguses nad iggawese ello-teed wöiksid leida. Nad sowiwad ka heamelega  pimmedusest wälja walguse sisse sada; nad ei tahha ka mitte ennam pimmeduse wangi pölwes istuda, waid kui walgustud rahwas ma peal ellada ja omma Jummalat waimus ja tões kummardada ja tenida. Andkem siis wennalikult neile kät ja awwitagem neid eddasi, et nad mitte wiimsel kohto päewal meie peale ei kaeba, et meie nende wasto ei olle armastust  üllesnäidanud ja neid pimmedusest walguse  sisse awwitanud. Nende kõige surem sowimine on, et nende koolmeistrid ni paljo palka wöiksid sada, et nad ka nenda, kuida assi meie jures, 1. Nowembrist künni 1. Aprillini  näddäl näddala körwas wöiksid lapsi öppetada,  agga mitte ükspäinis sedda, mis lapsed  koddo õppinud, ülle kulatada. Walla kolid  peawad esmalt tööd teggema siis woiwad ka kihhelkonna kolid omma öppetusega kaugemale  kui targemaid poissa walla kolidest on sanud. Ehk meil praego omma kolide jures teggemist  weel küllalt on, siiski woime ehk ka omma  naburi rahwast nattuke aidata; kui meie südda nende wasto armastust tunneb, sest ar- 52