ja wötan tema hääks mõõka peusse. Tulge aga, teie Inglased, Vereimejad! Robert Bruce mõistab teid wastu wötta!" (Tulema kord edasi.) Omalt maalt. Pärnuft. Tulekahju, lv. Feebruaril kellu 8/9 wahel õhtu hakkas meie linna hospidal  põlema ja, ehk küll agarad tulekustutujad  wäsimata tööd tegiwad, põles ta siiski täitsa ära. Kuida räägitakse, olla üks paast rumalaks jäänud mees tule tikud kätte saanud, siis magamise kotid ühe körwalise koha pääle wälja puistanud ja põlema süütanud ning selle läbi linnale suurt kahju teinud. Haiged olla küll kõik wälja saadud; kui suur kahju on, 'pole meil seekord weel õieti tääda. Pärnumaalt» Sisse saadetud kiri. Wöru maakonna, K. kihelkonna kooliwanemale,  P. S. Taimeke» Nüüd Eestimaa edasi püüab ja jõuab, Ja orjade laanedest lagedal sõuab Sest laanedes müllawad kihwtised pääd! Tee mõtted nüüd lahti! siis mõistad ja tääd. Sell' rahwal kord ärkas ja tärkas üks mõte, N'ad tött'siwad, wötsiwad wiisakalt ette: Üht' „taimekest" istuta', kasta ja toita, Et kõigile Keisrite mälestust näita'. Sell' summak'sel rahal, mis kokku on tulnud Sell' „taimel'", on kauniste kasmamist olnud. Kui waenlane wiha ei wiskaks t'al ette, Siis öiede tunnike tuleks ju kätte. —!! See waenlane tõukab ja eemale püüab Säält Eestlasi hoida ja hoolega hüüab: „Sell' „taimele" tulu, oh ärge t'e andge, „Waid summake raha nüüd teistele kandge!" See „taimeke" Eestlasi tuimusest päästab. Ja mönedgi mõtlejad mutuka ist laastab. Ta tahab küll teha, suurt waewa ka näha, Et Eestima põlgamist oleks siin wäha! Oh koolide wanem! sa waatad säält wahwast, Et rikkuja mõte ei ka uks sest rahwast. Ma seda ei mõista, kust S'ule see tulnud? Wöi oledgi algusest sihuke olnud? Sa ehitad kodasi, kõrgest paiku, Sa toitu ei anna sell' „taimele" maiku!! Sa päästetud rahwale tõukajaks kiwiks Ja õrnale „taimele" murdajaks löwiks! Su ütelus, mötslus liialt on wäike, S'ul alles weel puudub see tarkuse päike. Oh tõtta ja jäta suurt enese jonni, Ja ära sell' „taimele" wastu sääl punni! Kui mahedast' lendawad waenlase meeled Ja kauniste kölawad rikkuja keeled. Siis sõbrad ja karjatsed walwades waat'ge. Sell' õrnale „taimele" abi tõest' saat'ge! M. T. Riiast. Ministeeriumi käsk. Seestpoolise  riigi asjade ministeeriumi poolest on kindral-konsistoorium käsku annud, et Luteruse kirikutes ..punase risti" jauks raha korjamise kastid wälja pandud peawad saama, mis iga poole aasta pärast lahti tehtud saawad. Konsistooriumi  poolest saab seda kirikute eestseisjatele  pitkemalt tääda antud. ..GolosV sõnumite järele olla würst Tsherkaski ?tdrianoopel'i läinud, et Rumeenias, kus kõige rohkem Bulgaarlast elawad, wene moodi järele walitsust saada. Peeterburgist. Osman-pa sha wabandus.  Selle kaebtuse üle, mis Osmanpasha  paale tõstetud, et ta Plewnas wene wangisi elawalt lasknud mahamatta, seletab „Golos" järel tulewal telegrammis, mis ta Harkowist saanud, nenda: ..Praegu olen ma Osman-pashat waatamas käinud ja ta isi hakkas  seft süüst, mis tema pääle tõstetud, juttu tegema, et ta olla 150 wene wangi lasknud elawalt mahamatta. Ta ütleb aga, et t'al kõigest 30 wene wangi olnud ja need saanud tema käsu pääle Sofiasse wiidud. Tormi jooksmise aeal, mis 30. Augustil sündis, kinnitab  ta, et t'al siis ühte ainust wene wangi 'pole olnud." Türgi söa-wangide arw on toe sõnumite järele 120,000; haiged ja haawatud  ei ole mitte ligi arwatud. Ardagaan'is on 1000, Nikoopolis ja Aladsha-körgustikkus 7000, Kars'is 17,000, Gornij - Dubnjak'is 4000 ja Telish'is 3000, Plewnas 44,000, Shipka's 33,000 ja Belestitza juures 3000 wangi wöetud. Suuritükka on ligi 1000 ja pashas: ehk kindralis: 30. Kaunis suur summa igast asjust isi püssid ja muud söamoona. 59