- Selle ausa perremehhe issa olla selle ülle, et temma poead sesuggused tublid mehhed olnud  ja jõudnud hulgakeste rätsepa mahha wötta ja rööwle kombel peksa, wägga römus ja kiitnud  sest kohtomehhele, et nad olla tale hea sauna andnud, rägude unnikud olnud möllemil pool maas. Noh, nüüd olli kohtul otsus käes, mehhed kutsuti jälle ette, sullasele anti jöulo kingituseks 15 rapso tahha otsa peale ja perremees maksis 6 rubla trahwi. J. E. Se praego könneldud luggu tunnistab selgeste,  et kõik pealt nähha ausad mehhed sedda weel ei olle, mis nad wäljanäitawad ja nende töö eesti nimmele sureks teotuseks on. Parrandago  sedda wanna taewa tädike issi, meie ei jõua sedda. Tartust. Linna ropsimise mässin. Sestsammast massinast olleme jubba mödaläinud  aastal lühhidelt temma kasso rahwa silmade ette tonud, agga nüüd pälluta  kse sedda ükskord weel tehha ja nattuke täielikumalt,  kui enne. Sündko siis palluja tahtmine.  Üllemal nimmetud linna ropsimise massina kasso on, mis kõik ärraprowitud ja hea ning kassuliko leitud: 1) Se jaggo, mis linnadest takkuks lähhäb, ei õlle muud, kui lühhikesed linna kiud, mis Harrides poleks läinud, ja wägga head lõnga andwad. Kes sedda holega tähhelpannud, on kü! näinud, et kõik linnad, mis pöllo peal kaswawad, ühhe pissukeseks ei kaswa, waid monned teistest lühhemaks jäwad. Need lühhikeseks  jänud ja poleks läinud linnad on, mis mässin, kui penised takkud linnadest lahhutab, ilma et linnadele kahjo teeks. Et linnad sesugguse  puhhatamise jures middagi kahjo ei sa, näitab linna issi selgeste wälja, sest et massinaga puhhastud ja ropsitud linnade otsad, mitte takkus ei olle, nago neil, mis möegaga ropsitud, igga linna kiu ots on selgeste nähha; assi on siis selge, et selle massinaga ropsitud linnad paljo parremad ja surema hinna sees on. 2) On se ossa, mis takkuks lähhab, wägga weikeseks arwata 2V2 naela ühhe leisika pealt selle wasto mis möegaga ropsides mahha lähhab, mis läbbi siis mässin sureks kassuks ja rohkem linna saaks jubba need protsendid  maksab, mis mässin kullu teinud, nimmetamata  jägo takkud, mis ka paljo parremad, kui möegaga ropsides. 3) On se kõige surem kasso se, et tööga paljo ennam jõuab, kui moega ropsimisega. Kui üks innimene möegaga 20 ehk 30 naela päewas malmis ropsib, siis on se paljo, agga massinaga teeb ta lahkeste 100 naela päewas malmis; mis ommetige suur assi. Ükskord peab ommetige se kasso seläbbi mitme kordne ollema, wähhem töö in nim esi ja rohkem tööd tehtud, mis issiärranis selle polest wägga hea, et sadud linna warrandus paljo ennem puhhastud  ning harritud saab ja ta perremees siis müa woib, kui hinnad kõrged, mis issiärranis  igga süggise on. Jmmowere herra N. von Klot, on ni hea olnud ja mulle selle ülle üht tunniskirja andnud,  kui suur wahhe temma massina ja minno massina wahhe! on. Temma mässin maksab 78 rubla ja on kuus innimest, kes sea! jures töös otnud, aastal 1871 Webruari kuul, wiiskümmend  kaks ja üks pool naela ja aastal 1872 Webruari kuul nellikümmend wiis naela linno igga innimese pealt päewas puhtaks teinud. Panneme nüüd mõllemaid massinaid körwo, siis näeme kohhe, kui suur wahhe nende wahhe!  on. Minno mässin maksab 35 rubla ja woib igga innnimene päewas lahkeste 100 naela linno puhtaks tehha. Minno mässin on pool oddawam, agga teeb rohkem kui pool tööd rohkem. Nüüd peaks ommetige assi selge ollema, missuggune mässin kassulikum murretseda  ja prukida on. G. Finck. Adresse: Tartus, Schoffe maeas. Paidest. Hobbuste wargustest. Jälgi enne põlle hobbuse margad ni häbbemata olnud,  kui nüüd wimase lada aeal ja ni paljo kui praego teada, on siis 12 hobbust ärrawarrastud  ja monned neist ühhe häbbemata julgusega,  mis küllalt ei woi immeks pandud sada. Tähhenduseks tahhame siin üht asja könneleda: Üks mees sõitis lada platsis eddasi taggasi omma hobbusega, astus wimaks seljast mahha, andis warrused wöera mehhe kätte, kes seal ilma kellegi ammetita seisis ja ümberwatis,  ning käskis hobbuse järrel wadata, mis 40