was ei tunne ellawat Zummalat; jubba se õlleks  suur assi, kui ristirahwas sest porrist puhhas õlleks; agga parraks! Wöeralt maalt. Saksamaalt. Keisrite kokkotullemise  st. Kuida asjad mailmas wahhest endid  mudawad, on immeks pannemise wäart, ja mönnikord koggoniste arrosamata. Agga eks lähhä kõik otse nendasammoti, kuida ilmadega  luggo; raske mürristamise ja wihma sao järvele tulleb waikne ja kenna ilmuke; nenda ka tülli ja pahhanduse järrele süddamelik sõbrus  ja kokko leppimine. Teame jo kül, kuida mönne aasta eest luggo Preisi ja Austria wahhe!  Olli, tullisid kulid lendasid wastastiko ja püssirohho suits seisis, kui paks pilli, ülle nende peade ja wihha läikis kui wälk teine teise wasto. Parrast Prageri rahholeppingut turtsus Austrialane kül meel, agga mis olli sanud, sellega piddi rahhul ollema. Nüüd Saksa Prantsuse söa aeal seisis ta waggusi kikkis kõrwadega ja watis mis asjast piddi wälja tullema* ja kui näggi kuida tuul puhhus, ollid koggoniste issi mõtted ta süddames ülles  tärkanud ja wanna turtsumine rahho leppinguks  mudetud. Preisi seitungid on ka nüüd sedda julgemad könnelema, et möllemate keisrite kokkoandmine Gasteinis muud middagi ei tähhenda,  kui rahho, mis mitte iggast tulest ei saaks senna ja tenna wintsutud, waid üht rahho, mis tuggewa allusmüri peale rajatud ja pölwest pölweni  kestab. Nenda on siis Saksarigi jälleüllestöusmine  ühtlase ka Saksa ja Austria rikide  ühhendamise ja kokkoleppimise tund olnud. Uussündimine annab ell oja nend.a on ka nüüd need möllemad rigid seläbbi otse kui uut ello sanud; et endid sõbralikult ollid ühhendanud. Keiser Prants losep on wanna saksa keisrile wägga süddamelikus söbruses omma kat terretamiseks  andnud ja wastastiko lahkeste teine teist terretanud; nende möllemate käe andmine, peab kui pitsat nende kokkoleppimise peale ollema,  ja sedda mis nad läbbiräkinud kindlaks kinnitama. Et nad nenda leplikult kokko heitnud,  ei pea kellegi teise rigile ähwarduseks ollema,  waid agga aino üksi näituseks, et nem- mad iggaühhe kasso nöudwad, ja sowiwad, et kõik Eüropa rahhus ellamas. Prantsusemaalt. Mõnda. Prantsuse  rigi asjadel ei olle parremat luggo, kui pu oksadel kange tule käes, köikuwad ja likukuwad,  et wahhest priksuwad ja praksuwad; millal senna ükskord rahho peaks tullema, sedda teab kül Jummal taewas, agga mitte meie. Tännini on üks allaline su-södda ja kelede karrin, üks tahhab sedda ja teine teist, leppitufe ja ühhenduse haiso põlle kussagil tunda. ' Rahwa koggo ja wabbatrigi sowiad on Thiersit kolme aasta peale präsitendiks wallitsenud,  agga teised söddiwad jälle selle wasto, egga tahha mitte rahhul olla, nenda on siis nende wahhel üks allaline jaggelemine ja Lüllitsemine,  kelle otsa ei olle ärranähha. JtaliaMsalt. Paa w s tptänn o. WanM päamst piddas hiljoti omma 25 aastast  ammeti jubeli piddo päewa, kus temmale mitme suggused kingitused ja önnesowimise kirjad  koeo lendasid, nago se jubba mannast aeast prügiks janud, sesuggustel mällestuse pärmil  neid römustanud, kellel üks sesuggune päew kätte tulnud. Nüüd olla manna paawst usklikuid  önnesowijaid tännanud ja manitseb ka ühtlase neid pühha-toli priuse, kirriko wöido ja kõige mailma rahho eest palluda. Kunningas Emanuel on katsunud Romas essimesi nekrutist wotta, kus jures mönne mehhel suur kartus olnud, nago ei peaks assi rahhuga tallitud sama; agga kuida nüüd Wlorentstst kirjutakse > olla kõik wägga hästi läinud; kõik sanud waggusi ja ilma tüllita tallitud. Peale selle on Jtalia rigi wallitsus igga piddi katsunud aeda ette tehha, et koleratöbbi  ei saaks sisse-wetud. Nootsimaalt. Maa-tööde n u s Kuida iggal maal nenda ka Rootsimaal on politika asjus suur tule wahhe aeg, selle parrast  tallitawad jälle muid asjo ja praego on neil pyllo-toö ja maa sagi näitus kassil, kelle allustus 1. selle ku päewal kunninga ennese  jures ollemises allustud sanud. Et sesuggused näitused pöllomeestele sureks kassuks,  separrast assutakse neid siin ja seal, 280