sure waprusega tööd teinud, olla ommetige töö' seitse tundi aega wötnud, enne kui neid õnnetumaid mulla alt ollid kätte sanud; katsunud  kül neid weel hinge aeada, agga kõik olnud asjata.— Möllemad õnnetumad olnud: Aleksander Solod 41 ja Zwan Petushow 21 aastat wanna. Sesamma seitung könneleb eddasi: Mitte ükspäinis linnas, waid ka maal, ei woi kegi omma warra pärrast, olgo kellegil pissut ehk paljo, ennam julge olla, sest wargade arru kaswab  igga päewaga suremaks ja wargustest antakse  siit ja sealt teada; agga tänno Jummamalale,  sekord kuleme ka sest, et se kõhtudel õnneks läinud. Sitsi- ja Pipi walladest wargade  ja warguse wasto wötjate pessasid üllesleida  ja need olla nimmelt: sep Kustas Truberg,  kõrtsmik Hans Hanson, tallopoeg Juhhan  Kudeberg ja pusep Siim Jnsler, kedda arwatakse Tallinnast Shlossiwangi honest ärrajooksnud  wangidega wieö kohtas seltsis warrastanud,  ossast agga ka üksi näppanud ollewad.  Peterburgist. Statisti sönnumsd. Wanna rahwas rakis jubba sest, et Peterburgi luhwt ehk klima terwiseie wagga pahha olla ja nüüd uemal aeal on sedda karra weel paijo rohkem, mis ka ossast üsna tössi on, egga woi ka teisite olla; sest et seal müratumas linna pessas, mis ühhe rabbapärralise ma peale ehhitud  ja kus saea tuhhanded innimesed ellawad,  luhwt ialgi selge ei woi olla; kellel mitte raudne tarwis põlle, se ärgo mingo senna, muido on kohhs, kui masikaö surma hammaste wahhel; agga ommetige ellad seal ka innimesi, kes ello-ea polest kaunis wannaks sawad ja meist kaugel mödas on. Se olli aastal 1869, Detsembri kuu 19. paewal et seal rahwa ja ka maeade ülleluggemist ettewoetud ja annab nüüd statisti komite sest, mis ta sel korral leidnud, awwalikult seitungide läbdi teada. Sest könneleb nüüd Peterburgi saksa seitung: Ülleüldse ellad sures Peterburgi linnas 667,297 innimest, se on 128,985 innimest rohkem, kui aastal 1864. Et rahwa arru selle lühhikese aeaga ni paljo kaswanud, ei arwata mitte sest tulnud ollewad, et neid ni paljo jure tulnud  ja sündinud, waid et ülleluggemine sel korral mitte holega põlle tehtud. Seal ellab siis praego 377,380 meeste- ja 289,827 naesterahwast.  Naesterahwa perret on iggal pool ikka rohkem, agga seal on ommetige meesterahwa  arru kaugelt ülle nende peade kaswanud, mis issiärranis selleparrast immekspanna, sest et künni 10 aastani ja jälle peale 50 aasta, nende käes wöit on. Kõige rohkem on mehhi ülle naesterahwa 20 künni 25 aastani, seal on meesterahwast 57,279 ja naesterahwast agga 30,983 hinge. 25 ja 30 aasta wahhel  on meesterahwast 53,440 ja naesterahwast 34,041 hinge. Ehk kül Peterburgi klima terwisele hea põlle, on seal ommetige kaunis hulk wägga wanno innimesi ja nimmelt: 75—80 aastasi 738 meeste- ja 1618 n. r. ühtekokko 2356. 80-85 „ 252 „ 683 „ „ 935. 85—90 „ 83 „ 268 „ „ 365. 90-95 „ 30 „ 85 ~ „ 115. 95-100 „ 9 ~ 15 ~ „ 24. ja peale 100,, 3 „ 12 ~ „ 15. Saab ühtekokko kaunis hea summa; on ommal  ajal wist raudse terwisega innimesed olnud!  Pude hinnade tõusmisest annab üllamal seisaw assi tähhelpannemise waärt tunnistust.  Polamaa! on krono metsad rigikassa ministeriumi wallitsuse al, kellest üks ossa, mis 112 tuhhande rubla peale olla taksiritud, hiljuti awwalikult auksjoni kaupa 190 tuhhande  rubla eest ärramüdud. Et agga selle mümise jures kõik seaduslikul kombel põlle läinud, sepärrast wissanud ministerium sedda mümist ümber. Selle peale olla sesamma tük metsa jälle ueste wäljapakkutud ja siis olla 500 tuhhat rubla pakkutud ja selle eest ka ärramüdud.  Eks põlle nüüd assi selge, et 4 kord rohkem maksetud, kui taksiritud olli. Saksa keiser. Seitung..Wenne mailm"  teab jutlustada, et wanna Saksa keisril nõu olla sel ette tullewal talwel kord Peterburgi  reisida, omma öepoea, meie sure ja armolise  Keisre Herra jure wöeraspeule tulla. Kuida üllemal nimmetud seitung eddast könneleb,  peab jubba nüüd sure wöera wasto kibbebedaste  walmistadama, et tedda ka siis kui tulleb, keiserliko auga w oimad wastowötta ja terretada. Kongres. Raudteede wallitsuste savikud,  on 4. Nowembril nöupiddamiseks koos olnud, ja seal, kuida kauba seitung teab könneleda,  ka kindlaks nõuks wötnud, rigi seestpo- 402