immeks panna, kuida sesuggused wallitsemised wahhest wasta oksa lähhäwad ja wina abbiga tahhetakse korda sata, kui muido ennam ei tahha minna. Selle ammeti peale on mönned imme maiad, ja sedda katte sada, seks peab wiin aitama. Kuulge kuida söbber sest kirjutab:  ..Meil sai 9. Märtsil 1871 meie kirriko wöörmündri herra !jures meie makonna kihhelkonna  kohto peale kohtomeest wattitsetud ja minno arwates läks assi seal otse wasto ristiinnimese  seadust. Meie kirriko wöörmündri herra korterist umbes pool wersta emal, on N. mõisa korts ja jubba hommiko kello kahheksa  koggosid köwwera käemehhed senna kokko,  et heälede nimmetajaid omma järrele lauljaks  lippitseda. Sel päewal ei olnud kokko tulnud kohtomeestel, egga ka tee käiatel omma koppiko eest kõrtsist osta, eks sedda andis jo kõik se, kes kohtomehheks tahtis sada. Nenda läks luggu, künni kello kahheteistkümneni, kus wöörmündri herra neid kutsuda laskis, siis ollid ka mönned jubba ni tummad, et ennam ei tahtnud jalge peal seista. N. N. walla pea kohtomees olli jubba mitto päewa andid wälja jagganud, kellele kolm rubla ja kellele messipu, ja lubbanud, kui tedda wallitsetakse,  kohhe 39 rubla eest lito tehha. Wöörmündre herra jure minnes, teinud mönned  jutto, keddast peame wallitsema, kas wanna woi uut, olla nendest, kelle pead jubba kauniste  pallawad olnud, wastuseks fanud: ikka sedda, kes rohkem lito teeb ja settega olleme malmis. Sai ütlemine ööldud, wöit wina meeste poolt; kolm heält rohkem; teised pannid  immeks, et minal surem wöimus ja rohkem  söbro olnud; agga mis wöisid ennam parrata,  töö olli jo malmis, ja wallitsemine mödas;  tse läks jälle kõrtsi jure taggasi. Seal olli lõuna söma aeg malmis tellitud ja kui taggasi tullid, istusid need lauda, kes meel jallal  seisid; agga kelle rammo lõppenud olli, ollid maas kuhhu kegi sai. Sedda teab se ja teine, mis wigga se olli, kes sönud sai, se mahha kukkus, olli se köhhutäis ni raske, woi mis wigga seal olli ja mitmel ollid ka merre ojad ninna ees; ajas ka mönni wahhest maast ülles, siis ei jõudnud ta jallal seista. Sedda nähhes hakkasid nende süddamed, kes õiguse nimmel wallitsesid, psritama, ei arwanud sedda oigeks, et rahha ja wiin ammetmeest mõistab, läksid kohhe wöörmündri herra jure taggasi ja andsid ülles, kuida luggu olnud. Sedda olla ka wöörmündri herra kohhe protokolli ülleöwötnud  ja kihhelkonna kohtusse saatnud. Kuida ma kuulnud ollen, peab April kuul uuö wallitsemine  ollema; wöib kül mehhiksel körwa taggused kihhelema aeada, et ni lühhike aeg ammetiö olnud. Kõige illusam seal jureS olnud weel se, et kui maksmise aeg katte tulnud,  olla mees rahha kotti koeo unnustanud ja ilma kellegi näggemata sealt kaddunud. J. J. Lissame ommalt poolt senna jure, et se kõige meie eesti suggule sureks häbbiks, kui üht ammeti  meest sel kombe! wallitsetakse, ja kes ollid need wallitsejad? ommetige walla peakohtomehhed,  kes kõik kassinad ja ausad mehhed peaksid ollema, agga ommetige sedda ei olla. Kuida wöiwad sesuggused omma koddušid  asjo tallitada! Parrako, lahmad, kuida lahmad! Riast. Leitud surno. Paasto ku 23. päewal, on Andreasholme peal, na ri etest arwata, üks töö mees ühhe purida arest kummuli  maast surnud leitud. Rided tunnistawad, et ta üks waene mehhike olnud, sest-need olnud  paljad narrud; parremas jalgas olnud suk, agga pahhem jalg paljas. Kõigest on arwata, mis ka ta jälgedest nähha, et ta kelguga  ülle sure Düna jõe Hagensbergist tulnud, wist sealt puid warrastama; kelk janud emale jeä sisse, mis ka sealt leitud, issi on ta wist joobnud peast senna alwatuse surma surnud. Peterburgift. Ue Lutteruse usso kirriko ehhituse nõu. Õppeta ja Masing  2. pallub Ewangeli pühhapäwa lehhe läbbi ausaid innimesi ühhe kirriko ja koli tarbeks, mis Peterburgi külje peal Lutteruse ussulistele wägga häddast tarwis, rahha andid anda. Need herrad, kindralleitenant G. v. Helmersen, kindral adjutant von Weimarn, kindralsupertent  Dr. Frommann ja Georg Brandt näewad ärra, et senna häddast üht kirrikut tarwis, sepärrast on nemmad öppetaja Masingi palwet  õige pallawa armastama sönnadega rahwa 124