duse asjad ollid tedda wägga kurwastanud ja issiärrams sepärrast, et ta -üks eesti rahwa armastaja, kes mässimata hokega rahwa koli asjo pudis eddasi aeada ja sedda mitte ükspäinis  ommas koggoduses, maid kõiges makonnas  kus eesti keelt rägitakse, sedda koggodust  on piddand mahhajätma. Ta on ka paljo eesti rahwa heaks kirjutanud, miöpärrast siis temma mällestus, eesti rahwa seas, kaua meles petawaks jäeb. Kuramaalt. Pöllo semendamisest ja wilja kaswust kirjutakse Libawist 1. Zunil: Se aasta on meie jures kõik omma loduse seadusest wälja ja hiljemaks janud; 24. Mail saime essimest, agga ka rasket wihma,  mis kõik öö läbbi turis. Mitme päewase soja wihma ja kaswule ommaliko ilmade  järrele sai rukki orras otse tui uut ello ja wägge omma kaswuga eddeneda ja on ka paljo parremaks läinud, kuida ta olli. Psrris  loduse seaduse järrele, ollid meil essimesed rukki pead 13. Mail nähha, agga se aasta just kaks näddalad hiljem. Darra tehtud seme on parrajal kaswul. Odra semendamine  on löppetud ja odrad, mis 11. külwinäddala!  mahha tehtud, on jubba ni sured, et maad kattawad ja kennaste kaswawad. Talli nissudest ei olle suurt lotust; sest et kange köwwa talli neile suurt kahjo teinud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kaks Prantslast. Aeg on, et Prantslased ommad silmad lahti tewad ja tähhelpannewad, kuida asjad aega möda lähhäwad. Kaks Elsassi meest, kes 4. Septembrist sadik Prantsuse rigiwallitsuse kõige kangemad ja wahhumad eestseisjad ning truimad  allamad ollid, agga nüüd omma prii tahtmise  jarrele, Sakslaseks sanud ja Saksa rigi allamaks heitnud. Üks neist on seaduse tundja ehk adwokat, nimmega Morits Engelhardt, üks neist kõige kaugemaist Prantslasted, kes nüüd kohto ees awwalikult tunnistanud, et temma, kui Elsassi maa mees, mitte ei tahha ennam Prantslane, waid Sakslane olla ja otse nendasammoti on ka üks endine Prant- suse wallitsuse wollinik Brüsselis / pürjer Tahhard, kui Elsasse maa mees, teinud, ja ennast Saksa rigi allamaks tunnistanud. Küllad  same nähha, kas teisi weel nende sarnatsid tagga järrele saab tullema. Münchenist. Suurwürstina Aleksandra  on 7. Junil öse omma liggisöitjatega Münhenist Saltsburgi sõitnud. Prantfusemaalt. Kuida loud Parisis  sest könnelewad seitungid: ..Üsna rahholikud  ei olle Parist' asjad weel koggoniste mitte, sest mässajate ossauikud hakkawad jälle hinge tagga sama; nad hakkawad jälle aega möda riwitsenm ja uut julgust wötma, mitte kohhe sure wäggewusega, waid tassa hiljokeste ommale uut rammo kogguma, uut seltsi kokko nõudma ja nöupiddamesi allustama, kuida asjo seäda, et jälle ueste peale hakka ta. Mässamise  tulli ei olle siis weel mitte üsna kustunud/  waid õhkab sallaja tuhha al eddast, kust korraga jälle ütles lõkendab. Ühhe Lüonjs kinni wöetud mehhe taskust leitud terwe programm,  kelle järrele.tehha tahhetakse, mis agga kõik pikkamöda ja tassa hiljokeste peab walmis wallatud sama ja kui kõik et siis kui hunt pöesast. lamba kaela kinni karrata ja ärmurda.  Nende programmi wimases otsas olla kõik trükkikoead köwwaste ärra keeldud middagit  trükkida, lubbamine, et söa kullo Sakslastele  peab wäljamaksetud sama ja sedda peawad kõik Prantsuse maa rikkad ommast taskust ärratassuma,  sest et nemmad Napoleoni olla tagga  kihhutanud, södda peale hakkata; kõik kirriko  ja ka nende warra, kes peaksid julgema nende» wasto panna, saab kinni, pantud, ja nende ommaks jäma. Seal on weel paljo punktist', kus kõik isstarralikult nimmetud, mis ja kus nad awwallkult rigiwallitsuse wäggede wasto lahhingisse tahhawad astuda ja ka, et mässamine mitte ennam ühhes ehk teises kohtas üksi, waid ülle kõige Prantsusemaa peab ollema.  Mingo siis aega, mis lähhäb, agga head ei olle seal suggugi lota egga odata, sest hirmus  torm ja marro on pea tõusmas. Ja kuida kirjutakse Inglismaalt? ..Parist asjad ei olle suggügi parranenud, waid seal sünmwad praego weel hirmsad asjad, kelle kuuldes juukse 216