giwallitsusele omma waSto ' MRRemisega tülli' leggema; kõigO M siis selges te nähha, et Preisi rigiwallitsus, kuiva jubba üllemal ööldud,  kellegi kassu parrast ei olle södda haktanud,  waid agga aina üksi sellepärrast, et naburit rahhule sundida, et agga assi parrast teisiti läinud, selle polest põlle nad süüdlased. Würst Bismark ei teinud middagit ülle pea ja kaela, waid katsus ja kalus järrele, et selle ühhendusega mitte ükspäinis wäljaspoline auu, waid üks tössine wäggcwus ja tuggewus Saksamaale  selle ühhenduse läbbi ossaks saaks. Et Saksa rahwa süddamed jeätand, egga ahnuse  mette uppunud ei olnud; sepärrast on üks sesuggune kartus nende süddames maad leidnud, et wahhest wöedetud maade rahwas, nende wasto külmaks lähhäb ja selle ühhenduse  läbbi Saksamaale tülli ja pahhandus wöiks tulla, on rigiwallitsus esmalt mõtlema janud, kas peab neid wöedetud maid omma külge lissamas ehk mitte. Kaetsewaist silmadest  ei olnud seal ka just pudust ja need õlleks  wöinud rahwast pea tagga kihhutada, mässamist ja tülli tehha, mis selle rigile wägga sureks kahjuks õlleks woinud olla; sest õnnetum  ei woi ükski riik olla, kui se, kus seespiddine  ühhendus ja kokko leppimine pudub, nago sedda Prantsusemaal, küllalt nähha olnud  ja Hispaniamaal praego nähha on, üks aeg teise järrele, ei olle muud kuulda, kui taplust  ja werrewallamist. Kõige sesugguste pahhanduste  eest on agga Preisimaa, omma pikka mele ja ettewaatliko ollemisega püüdnud hoida ja pitka möda üht aeda ette tehha, kellest kegi ni hölbsaste ei saaks üllehüppata. Kui würst Bismark aega möda asja olli läbbiwadanud ja sedda nenda ärrakalunud, et middagit ennam  karta ei olnud, siis said Preisi pirid kohhe aetud, ja nenda on siis Hannoweri maa Preisi külge langenud ja rahwas nüüd omma ue wallitsuse al, igga piddi, omma rahhul ollemist  üllestunnistanud. Hannoweri rahwast ei olle sedda mitte kuulda olnud, et nemmad olleksid tülli teinud ja mitte heamelega Preisi allamaks heita tahtnud; agga Holsteini rahwaga  olli luggu koggoniste teine, nemmad tahtsid, kui Preisi söawäed neid Dani wallitsuse  alt ollid lahti kiskunud, ennestele üht issiwallitsejat  wallitseda ja se olli Auguötenburgi pckrriS parria prialS, kellest nad kiitsid, et temmal aina üksi ölgus olla, selle maa ja rahwa  ülle, kui hertsog wallitseda, sedda osta nad jubba söa aeal kõik malmis möttelnud ja temma piddi nüüd, kui Dani wallitsusega rahhu olli tehtud, kshhe wallitsuse ohjad omma  kätte sama. Agga Preisi wallitsus ei woinud selle polest järrel anda, sest et sedda selgeste ärra näggi, et se nihästi rahwale, kui selle maale ennam kahjuks kui kassuks olli, kui nad ennestele iSsiwallitseja õlleks sanud. Saksa - Prantsuse södda on sedda essimest tunnistust andnud, missugguse tahtmise ja maimuga Preisi külge lidetud maade rahwas, Sakslaste pole on hoidnud; seal, kuS nad Preislastega ühhes, Prantsuse tulle ees seisnud,  on nad wöido Preislastega Prantslaste tuld mikskis pannud ja nende peale tükkijaid, ühhendud wäes wennalikus, armastuses, kui ühhe issa lapsed, taggasi röhhunud ja nende tahtmist tühjaks teinud. Se olli nende essimene  truuse näitus, mis nad omma ue rigiwallitseja  wasto üllesnäidanud ja nüüd, kus wanna keiser wöidetud maadest läbbireisinud, on nad teist korda omma truust ja armastust temma wasto sellega üllestunnistanud, et tedda iggas paikas, kus ta ennast ial näidanud, sure römo viskamise ja armastusega terretanud  ja wastöwötnud, misga nad ennast kümmekord  armsamaks omma rigi issa ja wallitseja,  sure Majestäti, melest teinud. Sest wimasest  söast sadik on siis kõik külmus ja emal hoidmine kaddunud ja üks tuggew armastuse sidde neid Preisi külge siddunud. Wimase söa aeal Prantsuse maade küljest ärrawöidetud maade rahwas, on praego, otse kui kassu lapsed, kedda wäggjse ühte perresse kassulapsiks antud, jookseksid heamelega taggasi,  kui wöimalik õlleks, agga ei pease ennam  ; ommetige on nende ollik ja sönnakuulmine  neil wägga wastomeelt ja katsuwad ni paljo, kui ial wöimalik, waötopanna ja wasto oksa tehha, agga mis se kõik aitab? Midda ennam nad wasto pannewad, sedda ennam neid waljusega taltsutokse ja sönnakuulmisele sunnitakse; sest midda ennam üks laps wastane  on, sedda raskemat karristust sadab ta ennese peale ja midda ennam ka nemmad omma  ue wallitsuse wasto kanda üllestöstwad ja 314