Ber litt ist, 3. Septembril» Prantsuse maalt olla sönnumed tulnud, et militsete lahti laskmisega hakkatust tehtud. Kirjawastussed. P» Püs. Saremaalt. Teie kirja olleme kütte sanud, mis eest tänname: saab tullewa kord tullema. Kui juhtute merre pole minnes ehk wahhest jälle middagit näggema, mis Postimehhe sisse kõlbab, siis ärge unnustage tedda ärra. Müekülla Jakob S. Teie reisi sönnumed on ausaste  kätte tulnud, agga kahjo, et kaua piddi järge otama. Ärge kartke et tullemata jäewad. Hindrik Meed —S. K. Teie hobbuse warguse kulutust  ei wöttä trükmeister ilma binnata wasto, mis Teile seläbbi teada anname. Teie kulutuse eest nõutakse, kui ükskord saab ülleswöetud 60 koppikad. Saatke rabha sia, siis wöetakse kohhe ülles; wöite ka rabha assemel postmargid  sata. 298 Ssnsuri põlen lubbatud. Rigas, oi. Augustil 1871. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. - Trükkia F. W. Borm Teadaandmised. - (Politsei kohto lubbaga.) Keiserlik Perno raekohhus annab seläbbi kõigile teada, ja kutsub kõiki, kellel ärrasurnud siit koddaniko  Leonti Mossejem Sokolomi järrele janud  warra pürrimise õigus ja kellel te ui ma käest middagit õigusega sada ehk wölga pärrida, et sedda ühhe aasta ja kue näddala aea sees, selle kulutuse allakirjutud päemast sadik arwata, se on kõige hiljemast  künni 28. Augustini 1872, olgo issi ehk seaduse järrele kinnitub wolliniko läbbi, siin rae kohto ees psamad üllesandma ja sedda ka tõeks teggema,  et tal tõeste temma käest sada on. Agga antakse ka ühtlase teada, et parrast sedda nimme- Lnd termini keddagit ennam ei sa kuulda wöetud, maid temma pärrandusega tehtud, kuida õigus ja kohhus on. Peruus, rae - koea peal 15. lulil 1871. Rae-kohto nimme! ja selle polest Justits - pürjermeister Fr. Rambach. .U 1497. Sikkertär Brakmann. » Perno mogtei kohhus annab seläbbi teada, et raekohto nõutamise' peale 26 lulil s. a. M. 1579 ja Eestima kubbermango wallitsuse mõistuse peale 14. lulil s. a. M 1793, endise Pernv raeherra Ströhmi parralt, Perno linna 11. kwartalis, Rittsri  ulitsas seisan) kimmi ellomaea, kõige selle parralt  körmaliste honetega, ammalikult peab ärramüdud  sama ja mälsapakkmnise terminid on 15., 16. ja 18. Nowembril s. a. ja neljas ning mimane , kui sedda peaks nõutama 20. Nowembri ku päema peale s. a. kiuuitud, ja Kutsutakse kõiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, nimnietud terminiöe!  ja igga kord lõuna kello 12, omma pakkumist  ja üllepakkunnft pakkuma ja peawad pärrast otama. mis jure lömise parrast saab mõistetud. Mis tingimistega se maea saab wäljapakkutud, on igga päew enne lõunasel aeal. wogtei kohto kantseleis nähha. Pernus, wogtei kohtus, 9. Augustil 1871. - Oberwogt Groot. M 618. Sikkertär Borg. z Kõik need, kes Üllejöe allewis,"waunas Pernus kruntrahha platsist sada tahtwad, mingo 9. ja 13. Septembril s. a., enne lõunat kello 11, Perno kassa kollegiumi jure, kus need platsid mälja samad  pakkutild. ' Pernus, kassa-kolleaiumis, 23. Augustil 1871. (M. 306.) , Tallinna linna pearahha kohto põiest samad kõik Tallinna linna koggoduse liikmed tarmitud, et nemmad IS Septembri ku päewal s. a. kellv S parrast lõunat, selle pearahha kohtusse rohkeste kokkotullewad, selle pearahha kohto ramatute rewitentisi wallitsema. Tallinna linna pearckhha kohtus, 10. Aug. 1871. Raeherra A. Elfenbein. 448. Sikkertär M. v. Bunge. i Übt head wallakoolmeistert tarwitakse, ja kes ennast selle ammeti peale arwad kölbliko ja malmis kolitud ollemad, se mingo Karruse koggoduse  öppetaja Hörshelmanni herra jure ennast pakkuma. Z Uht nore pärralist poissi, kes saksa keelt ja ta luggeda mõistab, tarwitakse tenistusse. Kuhhu? sedda otsust antakse Pernus R. Jakobi Co. ramato podis. i Lihhula linna kroonu elementarkooli wöetakse linnast ja .maalt poeg- ja tüttarlapst  iggal aeal wasto. Oppetud saab saksaja  wenne keeles, kui ka muus tarkuses. Poole aasta koli rahha lapse pealt on 6 rubla 40 kopp. .Koolipiddaja J. Pärn, i Eesti-rahwa Kalender ehk Täht-ramat RB7S aasta peale, on nihästi pogitud, kui pokimata, P eritus W. Bormi trükki-maeas manna tuttama hinna eest sada. häid õuni müüb Perno-Ria allewis, Jrosbnikomi maeas, C. Kauschen. 2 Perno-Ria allewis, sure seppa ulitsas, üks ellomaea kahheksa toaga, kus hea pessokõök. ait, keller, pukuur, tall, töllahone  ja õuna -pu aed kõrwas, müa. Lähhemat teadust antakse Perno trükki koeas. r