Perno Postimees ehk Näddalileht M SL. t 876 Mnss neljapäew 13. Junil.^ aasta. Perno Postimees tulleb naddalas üks kord walja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus Z. rubla 3N kopp. ja postirahhaga 1 rubla NO kopp. Ses lehhes seisab: Rõugetest ja röuge pannemisest. Ommalt maalt: Riast: Tallumade mümisest. Krono möisade maade selletusest. Tallinnast: Abbi komitee. Peterburgist: Tullekahjudest. Soola saagist. Wilja pällude  ja heinamaade seisusest. Uus auro laew. Suwwe korter. Somemaalt: Raudteest. Wilnast: Temakest. Moskwast: Tullekahjust. Laishewist: Õnnetused kange tormi läbbi. Werhneuralskist: Tullekahjust.  Wöeralt  maalt: Berlinist: Õn õnnetuse kannul. Darmstadtist: Walmistamine. Hollandimaalt: Sönnumed söa platsist. Jtaliamaalt: Wanna paawsti terwisest. Prantsusemaalt: Hispania asjust. Kohto otsus.  Madritist:  Söa sönnumed. Intressi pabberid. Rõugetest ja röuge pannemisest. Mis lomad pärris rõuged on, ja kuida innimene nende eest kaitstud woib sada, on meil koigi! tuttaw, sest se põlle jo mitte wägga liig ammu, kui meil nendega suur teggemine olli ja kus nad mõnda meie ommaksest ärrakaggistasid  ja rahho - und maggama pannid. Pärris rõuged on ühhed wägga pahhurad, ellu lõppetajad ning terwise rikkujad lomad; kui mitto on nende läbbi ommast ellust ilma janud, kui paljo jallutumaks ja pimmedaks ehk muids wiggaseks ja terwise polest pödduraks  sanud ja kelle süüks tulleb sedda anda? Wist Jummala süüks, kes sesuggust pahha haigust omma laste kallale sadab. Ei sedda tohhi meie, sest Jummal on sedda többe patto palgaks innimeste peale pannud, agga ta on ka jälle öppetanud, kuida innimene selle többe eest woib hoida; ta on tohtritele sedda tarkust  andnud, et nemmad hakkasid lehmade pealt mädda wötma ja sedda innimestele, agga is- siärranis lastele käe warre peale pannnema ja sest sünniwad siis rõuged, mis meid pärris rõugete eest kaitswad. On kellegile lapse pölwes  rõuged pandud ja temma neid auusaste wäljapöddenud, se on, et nemmad hästi ülles ajanud ja laps seal jures ka öiete haige olnud,  siis woib ta julge olla, et pärris rõuged  temma külge ei hakka; kus agga pandud rõuged põlle head ja laps nende jures mitte hästi haige olnud, seal ei olle sest pannemisest  middagi kasso. Agga ka nende jures,  kus pandud rõuged head olnud, lõppeb aega möda se wäggi temma ihho seest ja pärris  rõuged hakkawad nende külge, kui wannemaks  sanud, sepärrast on wägga häddast tarwis,  et neile, kellele lapse pölwes rõuged pandud,  siis kui 55 ehk 56 aastaseks sanud, Wle ueste peawad pandud sama; essimese pannemise wäggi kawad siis jälle, agga kellel wäggi weel kaitsta sudab, mitte, sepärrast on siis