Prantsuse maal wõiwad siis söariistad ikka tööd eddasi kehha» Meie arwates on Prantsuse  rigiwallitsus wägga eksinud ja kõige rigile  räkimata suurt kahjo teinud/, et sssimesel Mrml põrsast wasto ei wötnud/ kui sedda neile pakkuti; kui wägga paljo mehhi on nad sest sadik kautanud ja kui suurt kullosödda teinud, mis kegi neile taggasi ei maksa. Peale selle on krahw Bismark ja Jules Wawre enneste wahhel ka jadawast rahhust rakinud, Ms tingimistega sedda kehha, agga sest, mis nad selle polest könnelenud, ei olle kegi sön- Mkest kuulnud, on agga üksi nende möllemate teada; teadwad issi mikspärrast asja enneste teada üksi hoidwad; ommetige naitawad tingimised,  mis krahw Bismark rahho teggemife polest Jules Wawrele ette pannud, wasto- Wstmise wäärt ollewad, sest et ta nende wasto Middagi ei olle rakinud, waid neid rahwa koggule ette panna lubbanud ja tehha mis wõimalik, et rahho tehtud saaks, Ni kaua km raud pehme, peab sedda tagguma, lähhäb ta külmaks, siis ei maksa ennäm taggumine; otse nendasamma peaksid km nüüd Prantslased teggema, km omma rigile ja rahwale rahho sowiwad.  Aeg õlleks ka, et selle hirmsa werrewallamise  peale üks kord jälle rahho saaks tehtud. Kuida tuggu Parisis,  parrast ärraandmist, sest könneleb üks Prantsuse seitung: Paris on pärris haud, kõik on iggapiddi kui.surnud. Kõik teised ja ka meie issi olleme ennestele pahhanduseks. Zgga Nees pesseb omma kassa puhtaks ja lükkab Md teise kaela. Mitto pürjerit tahtsid  ennast mahha laska, on agga söbrade nõuandmise  peale sedda teggematä jätnud. Zggaüks  on kurb, et nende uhke lin on sunnitud ennast arraandma, agga ühheksakümmendiko on rõõmsad, et kõik mödas. Kõik lin on waggusi ja nago sellega rahhul, mis on sündinud  ja et se raske aeg seljatagga; wallitsemised  Nhwad waggusi eddass, nenda et rahwas  neid sureste tähhele ei panne. Prilriik ei sa wist kaswama, waid taimes surrema, sest nende arro olli wähhem teistest, mis läbbi wöit teiste kätte janud: wanna PonapartL jüngted on ka kord katsunud MM aeadaz agM ei Me keisrs ennesel egga te«ma poeal kaitsjaid Parisis, egga awwitajäid, kes neid troni peale awnntaks, peawad emale jama. Asjad on seal praego wägga seggased ja teadmata,  kas jouawad issi neid korrale sada, woi peawad teised appi tullema. Egga se ka kellegi  pissnke assi ei olle, mis neil praego käes selletada; pango essite need miljoni pead Mk llhhe kübbara alla, se ei olle wist mitte naero assi, mis neil praego häddast tarwis, on Oht meest, kellega Saksama Keiser wöib rahho kehha,  sest ni kaua kui se ei olle tehtud, on Prantsuse rahwal waesed päwad. i. JtßliKMMalt- Mässa m ise d. üks Ztalia seitung könneleb sönnumitest, mis ta W olla Nitsast sannd nenda: Rahwas olla sõameestega wastastikd koos olnud, ja mis parrast? Separrast, et nad olla omma wallitsejä  ümber, kui messilased emma ümber, kokko. heitnud ja öisanud : - „Ellago Ztalia", selle peats olla söamehhed pajonetidega nende peale läinud ja paljo neist sanud hawatud. Prantsuse  söamehhed püawad Nitsa rahwast Wäggise  Prantsuse allamaks sundida ; küllad same näggema, kas se neil õnneks lähhab.  Hiljewad  sönnümed, mis sealt tullewad, ütlewad, et mitte ükspäinis Nitsa, waid kõik Sawoien Ztalia poolt on. Mitmesuggused sönnumed. Killes on üks Znglisma kingsep, nimmega Kaspar otse sel silma pilgul kinni wsetud, kui ta raudwankresse astuda tahtnud, et koes sõita. Ta olla Prantsuse söameestele kingi teinud ja olla sekord 15 tuhhat pari ärraandnud,  ning sellega walmis sanud. Meister olla agga arwanud, nahk tallad kingadel on rasked, sepärrast pannud paksust pabberist tallad  alla ja sellssamms tühja sü parrast wöetud tedda kinni ja lubbatud söa kohto alla anda. Uemad sönnumed. Wersaillest, Webruaril. Keiser Willem on keisexinale telegrahwiga allamal seisawaid sonnumid saatnud: ..Ligutud süddamega  tännan ma sure armo eest ja annan sulle teada, et rahho pro- 68