nud ta wihha parrast lauta, miks nad tedda olla pahhandanud, mis kül ka hiljem walja sattud, agga paljo neist olnud körwend. Kõik kahjo arwatakse liggi ?00 rubla suur ollewad. Ta issi istub nüüd mangi hones ja otab omma  tenitud palka. Libawist. Mõrtsuka tööst. Libawi seitung könneleb 30. Oktobril allamal seisawast  hirmsast ja kolledast asjast: Möda läinud  ösel, umbes werend tund hiljem, kui auro mässin omma woriga olli ärraläinud, on raudtee  waht, kes wersta peal, Preekulnis wahhi peal olli, kolmest tundmata mehhest mahha lastud ja temma naene raskeste hawatud.  Selgemat teadust ei olle antud, miksparrast  nad sedda wahti tapnud olla, kas kaddeduse  woi ahnuse parrast. Peterburgist. Suurwürsti reisist. ..Wallitsuse teadaandja" sees on allamal seisaw  telegramm luggeda: Ka.menets Po - dolskist, 29. Oktobril. Keiserlik kõrgus, Suurwürst Mihael Nikolajewitsh, on omma sure wamiliga, omma reisi peal tänna parrast lõunat kello kolm, kalli terwisega Podolini linna jõudnud. Made küssimine ja wastus. Meie aeal on sedda jutto kaunis saggedaste kuulda, et rahwas krono käest maid sada tahhab  ja otse kui peaks se kohhus ja seadus ollema, et krono neile hinge maid peab andma.  Kuidas olnud selle polest luggo Wolga jõe äärtse rahwaga, se on : Keisre Herra omma pärris mõisa rahwaga, kui Keisre Herra Kaukasusest tulles sealt olli läbbi tulnud?  Sest asjast, et Keisre Herra tallopoead temma käest maid küssinud, olnud kõik Peterburgi  lin täis ja et se mitte tühhi lörri ei olle olnud, sedda kinnitab nüüd seituug „Wallitsuse  teadaandja" ja seal on luggeda: „Simbirskis  on 28. Augustil, just selle wahhe aea sees, kui suur keiserlik majestät ja Keisre Herra sealast kristliko hallastawa seltsi assutust watamas  käinud, kõige kõrgemalt antud kässo peale walla wannemad senna howi peale kokko kutsutud, kellele suur majestät, kubberneri herra teadaandmife peale, et nad allati „keiserliko desjatini" palluwad, omma melepahhandust selle ülle teada andnud ja käsknud tallopoegadele  öölda, et nemmad üllekohtusel kombel keiserliko dessatini palluwad ja et nemmad wibimata  wätja antud seaduse alla peawad heitma;  kui julgemad selle wasto tehha, siis karristud  samad." Nenda on Keisre Herra neile öölnud, meie ei tea mitte kas siit tallorahwal  surem õigus peaks ollema, krono kaest hinge maid nõuda? Odessast. Keisre Herra seal ollemisest  on nenda Odessa seitungi sees luggeda: Suur majestät ja Keisre Herra tulli pühhapäewal,  24. Oktobnl pärrast lõunat kello ühhe aeal keiserliko kõrguse Suurwürsti Wladimiriga,  auro laewaga ..Tiger" sia meie linna saddamasse. Senna, kuhhu laew are tulleb, olli üks wägga kenna lust-maea ülles ehhitud, kus suur rigi wallitseja söa- ja kohtute wannematest  linna- ja maa- savikutest sai wasto wöetud ja terretud, kus jures ni hästi linnakui  mõisa wannemate polest, manna prügi ja wisi järrele sola ja leiba wasto wistd. Selle järrele on suur majestät kindralkubberneriga ühhes lahtises töldas künni kloostri kirrikuse sõitnud, kus ertspiiskop sure majestätil wasto olli, tedda seal terretas ja üht terretamise jiönmalatenistust piddas. Kirrikust sõitis suur majestät lossi peale, kus ta enne kui sisse astus,  senna pantud au-wahhed läbbi watas. Kui seal lühhikene aeg olli puhhanud, läks suur majestät sealast preilide kaswatamise maea- ja ka würstinat Worontsowi watama. Kello kolme aeal olli lossis suur lõuna söma aeg, kellest paljo sure suggu meestel se au olli, ossa wötta. Liggi kello wie aeal sõitis suur majestät lossist ärra ja otse raudtee howi, kust ta ka pea ärra sõitis. Se päew, mil suur majestät ja Keisre Herra Odessa müride wahhel aega witis, olli meie linna rahwale üks tõelik piddo päew, kus kõik ulitsad täis römuliko  rahwast olli, kes siin ja seal römo öiskamisega omma rigi issa suurt majestäti terretasid. Linna maead ollid ennamiste kõik kenna plaggude ja teppihtega kennaste wälja ehhitud. 383