lehni Brittimaa wiitse konsuliks nimetada ja kinnitada. Walitsewa senati poolest antud ukasi põhja peale 3!. Juulil s. a., .M 31),37k, annab Liiwimaa kuberneri herra asemik kuberner kõigile  teada, ja nimelt selle käsuga, ülema! nimetatud  Leopold Barlehni herra kätte ustud  ametis, tema säädusliku teadus andmiste peale, köikis asjus, tarwitawat kaitsmist ja abi anda. Riast. Kuberneri herra kodu. Liiwimaa  kubermango seitung teab juttustada, et Liiwimaa kuberneri herra, paron Üksküll von Güldenbandt, 2!. Augustil heas terwises,  oma järrelwaatmise reisi pealt Riga tagasi tulnud ja kubermangu walitsuse ohjad jälle oma kätte wötnud. Tartust» Elajate näitusest. Tartu uus saksa seitung kõneleb: Liiwimaa põllumeeste  ja maaharimise selts, on see aasta 29. 39. ja 31. Augusti pääwade peale üht elajate  näitust Tartu linna saädnud, mis kasuelajatelaadaga  ühendud ja kuida nüüd kuulda, peab see õige suureks saama, sest et õige rohkeste  elajaid näitusele peab toodama, mis juba kõik ülesantud ja seks tellitud on. Mitte ükspäinis  ei pea Liiwi-Eesti, waid ka öiiwi-Lätti jauskonnast, mis sääl piiri äres elamas ning ka Eesti- ja Kuramaalt ola õige rohkeste elajaid  ülesantud, mis kõik näitusele tahetakse tua. Kuida kuulnud oleme, on künni 19. Augustini 190 kurielajast ja 59 hobust, peale nende wsel kaunis rohkeste sigu ja lambaid ülesantud. Mida rohkem elajaid näitusele makse, seda röömulikum on ka see, et meie põlluharija rahwas parema elajate kaswatamise  eest hakkab hoolt ja muret kandma; wäga soowimise wäärt oleks, et meie pisukese põllumaade  harijad, olgo et neil midagi senna tua oleks ehk mitte, seda näitust waatama tuleks. Kas see ei peaks ka wäga soowitaw olema, kui näituse asutaja selts ühel pääwal, ehk wahest  1. Septembril, talurahwale lubaks, ilma maksuta näitust waatama minna? Saaremaalt. Koolidest. Kuressaare linna nädalaleht kõneleb Saaremaa koolidest edasi: Ewangeliumi Lutteruse usu koolide aru Saaremaa! nihkub aega mööda suuremaks ja edasi. Sääl on praego üks seminarikool, kus koolmeistrid ja orelimängijaid walmistakse, ja 157 teist kooli, kellest 14 ja 143 wallakooli on. Walla koolidest on 62 kroonu waldades, 8 kiriku waldades, 57 päris waldades,  15 rüütlite waldades ja 1 linna koguduses.  Õppijate aru oli 1874 aastal 3976, se on: 2167 pois- ja 1869 tüttarlast, kellest 262 pois- ja 2 tüttarlast kihelkonna koolis ja 1965 pois- ning 1867 tüttarlast, ühtekokko  3772 last, Vallakoolides käisid. Wäga põlastamise wäärt on, et kui õige hoolega tähelpaneme,  on tüttarlaste aru koolides paljo wähem, kui poiste aru, aga ometige on koduse  öppetuse aluse panejad, laste emad. On need ise öppetamata, mis öppetuse alust woi põhja woiwad n'ad siis panna? Koolmeistrite aru oli üleüldse 159, kellest 16 kihelkonna koolmeistere  ja 143 walla koolmeistert oli. Tallinnast. Kuida wilja ja rohu kasu olnud. Talinna seitung kõneleb sest, kuida wilja ning rohu kasu Juuli kuu löppetusel  Talinna kubermangus olnud ja säält kirjutakse, et wilja põllud seda koguniste pole wäljaandnud, mis n'ad Juuni kuu hakkatuses lubanud ja see olla sest suurest põuast tulnud, mis meil ja neil fee aasta oli; kõik see aeg on aga paar korda müristamise wihm läbi läinud. Taliwili on selle suure palamuse läbi warem malmis saanud, kelle leikusega ka juba Jakobi pääwa ümber alustust tehtud ja ühes osas Harjomaal maga head saaki, ühes osas Lääne- ja Wiromaal head wäljaandmist, aga muial keskmist saaki lubanud; Maa-Läänemaal,  Homiko-Järwemaal, Rand-Wirumaal ja Waiwarus, kus wili wäga waene olnud ja seepärast koormate aru ka suur ei sa olema.  Sui wili on enamiSte Lääne ja Harjomaal  wäga hea olnud, aga Järwe ja Wirumaal  põua läbi wäga waeseks jäänud, arm ja lühike, enamiste kõik tuppe jäänud. Üksiku kohtade peal on heina saak wäga hea, sest et ka wesised maa kohad, kust wesise aeaga midagit  'pole saadud, wäga rohu rikkad olnud. Kuida sääl pääwa palgaga lugu, sest kirjutakse,  et heina aeal töömees, kes oma leiwaga 292