kesk läbbi moeta werssok sured. Petrowski- Rasumowski lähhedal on ühhes aedas masikad õitsenud ja ka teistkorda marjo kaswatanud. Wist on ka muial seal ümberkaudo aedades seddasamma nähha olnud, mis agga kegi põlle tähhelpannud; ommetige on arwata, et külmad  ööd, mis kesk Oktobri kuul meid watamas  käisid, nende nõdra kaswude kaela on murdnud ja nende ello löppetanud, ehk kül nöggesed ja mu umbrohhi weel lustlikult eddasi  kaswab. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Õnnetusest raudtee peal. Berlinist kirjutakse 1. Nowembril: Praego sia tulnud telegrahwi sönnumite järvele,  on tänna hommiko kello 5, 30 minudl aeal Strahlsundist wälja tulnud mässin, mis kello 11, 55 minuti Berlinis piddi ollema, Greiwswaldi lähhedal hukka läinud. Ja assi olnud nenda: Greiwswaldi lähhedal on Peene jöe peal sild, kust mässin omma wankre rongiga  peab ülleminnema; otse kui nad ülle silla minna tahtnud, alla sild alt sisse langenud ja wankred kiskunud ühhe teise küljest lahti ning kukkunud ülle pea ja kaela jõkke, muist ühhel ja muist teisel pool jögge, püsti wee sisse seisma  janud. Raudtee lähhäb seal ülle heina made, mis agga kõik kaunis süggawa wee al seisawad; wessi peab kange ja wallida tormi läbbi ikka weel tõusma, mis läbbi siis woimata  wankrite liggi sada. Kõige selle õnnetuse  jures on massina meister, ahjo kütja ja weel üks ammetnik kergeste, agga üks teine ammetnik raskeste wigga sanud. Unklammis olla seadlane jöe sild ka kolm jalga wee al; et ka wessi sedda saab rikkuma, on issiennesest mõista. Et seal sesuggune õnnetus sündinud, antakse selle süüks, et üks silla sammas alt katki läinud. Brandenburgis on tänna hommiko  ka õnnetust olnud, sest et üks reisiata woor kauba wori peale läinud, kus jälle mitto wankert suurt wigga sanud, agga reisiad jänud  kõik wiggata ja terweks. Nendasammoti kirjutakse ka Lübekist, 2. Nowembril, et seal ka Trawe jöggi ütte kallaste olla wälja ajanud ja mitto maddalamat linna jaggo wee alla pannud. Nende tolli-maea, raudtee seitungi trükkimaea ja mitto kauba maea, olla ülle pea wee sees. Kahjo, mis wessi teinud, õõldakse wägga suur ollewad; ka Trawemündest kirjutakse surest wee upputusest, ja Hamburgist kirjutakse otse sestsammast asjast ja öeldakse, et Kielis, Ekenwördis ja Wlensburgis jõed suurt upputust teinud, ja telegrahwid ärrarikkunud, mis läbbi siis ka sonnumed,  mis sealt tullewad, wägga pudulised. Iggalt poolt kaebatakse, et walli põhja hommiko  torm kaunis rohkeste lund tonud, mis mõnda tülli teinud. Noh lähme eddasi, küllad  näeme, kuida luggu muial on. Et wadake  mis asjast rägitakse Stralsundist? Ka wee häddast! Sealt kirjutakse, et hirmus torm ja marru I. Nowembri!  meie kalendre järrele, suurt wee upputust  teinud ja neist asjust könneleb Balti seitung: Tarsi sarelt tullewad wägga kurwad ja halledad sönnumed sest, mis wessi seal teinud.  Need selle sare peal ollewad kohhad, nenda kui Prerow, Ahrenshoop, Born ja Wiek on wägga suurt kahjo sanud ja Prerowi maakonna  rahwal olla se köwwa nõu omma maakonda  mahhajätta ja wälja minna. Möda randa eddasi, olla werstade kaupa maad arrakaddunud  ja lausa merri assemele janud, ja teistes kohtades on jälle tük uut maad assemele  tulnud. Jddensee sare peal, on Neuendorwis  57 ellomaeast paljast wiis terweks ja putumata jänud, teised on köi? ärrapurrustud ja ärralohhutud kvkko langenud. Iggalt poolt tullewad sönnumed, et wee upputus selle rahwale  ellajate polest wägga suurt kahjo teinud, sured karjad olla wessi ärraupputanud. Kahjo mis rigiwallitsus sanud, arwatakse miljonid wäärt ollewad. Selle peale on seal üks selts kokko heitnud, kes waeste õnnetumate heaks ülle kõige Saksamaa tahtwad helde süddamega innimesi appi kutsuda. Berlinist. Kihlused. Endine Hannoweri  kronprints Ernst August, peab, kuida üks waljama seitung juttustab, Dani kunninga wäimehheks minnema; ta olla Dani printsessini  Thiiraga kihlused jubba ärrapiddanud. Printses Thiira on Dani kunningliko pari 386