pahha tehha, siis ei pea nad immeks pannema, kui Saksa rigiwallitsus omma wäggedele abbi jure sadab ja need maad, kust ta omma wäed ärrakutsus, jälle omma wallitsuse alla wöttab. Kõik Saksama on selle parrast Prantslaste peale täis wihha, et nad ni häbbematal kombel  nende söameestele, kes ommetige neile ei sedda wähhemadki pahha ei te, ni paljo kurja tewad ja kedda ühhes issiärralikus paikas juhtuwad leidma, se elluga ennam omma wendade jure taggasi ei sa, selle ello-küünlakest puhhuwad nemmad ärra. Wersaljes tahtwad Prantslased teada, et Saksa rigi kantsler würst Bismark ni raske haige olla, et suggugi lotust ennam ei olla, et weel üllestöuseb; agga selle wasto kirjutakse  Winist: würst Bismark olla nattuke kül haige olnud ; agga se többi olla jubba ammugi temmast lahkunud, waid ueste ette tulnud politika  asjad olla tedda sundinud koddo waggusi  seisma. Keiserlikus lossis olla mönned, kes sedda kõik würst Biswarki süüks andwad, et Prantslased ni julged olla, saksa wäggedele pahha teggemas ja ütlewad, et würst Bismark selle eest peab wastama; selle wasto lükkab agga Bismark kõik sedda süüd saksa wäggede üllema kommandiri, kindral Manteuffeli kaela, ja kedda ta kässib wastamisele kutsuda. Se olla ka tõeste tössi, et kindral Manteusfel sealt peab ärrakutsutud sama. Et agga Manteusfel  weel ei olle ärrakutsutud, sepärrast ei tulla Bismark ommast pessast wälja, waid tahta senni odata, künni se on sündinnd. Berlinist. Ei olle tössi. Hiljuti könnelesid wäljama seitungid, et endine Hannoweri  kunningana Marie olla katoligi usko läinud.  Nüüd kirjutab Gmundeni ewangeliumi usso koggoduse öppetaja Koch selle wasto ja ütleb sedda mitte toe ollewad, sest ta olla hiljoti  seal lummala armul käinud ja tahta nüüd omma kahhe tütrega, printsessidega, ue kirriko altari jauks üht tekki walja õmmelda. Õlleks ta omma usko wahhetanud, siis ei õlleks  ta ennam senna Zummala armule läinud, egga ka wöera kirrikule middagit ehhet murretsenud.  Lootringenist. Rahwa üllel ugge - mine. Otse kuida Tallinna rahwast mödaläinud  Nowembri kuu! sai ülleloetud, nenda sammoti on ka Lootringenis tehtud; agga seal ei lolle assi polegi ni rahhulikult möda läinud,  kui Tallinnas. Essimene hakkatus olnud jubba selle polest raske, et kegi ei olle tahtnud  kirjutuse tööd omma peale wötta ja parrast  olnud rahwa wastopannemist igga nurga peal ees; mitte ühheski maeas ei olle assi rahholikult läinud, iggas paikas olnud wastoraiumist  ja söddimist. Agga kas rahwas sedda ommast peast teinud ja waöto seisnud? Ei sedda kül mitte! waid seal olnud mönned, kes Preisi waenlased, need olla rahwast tagga kihhutanud, wasto seista, egga koggoniste ennast  ülleskirjutada laska, sest saksa rigi wallitsus  tahta neid Lutteruse usfuliseks tehha. Se olla rahwast wägga wastopannijaks teinud.  Ülleskirjutajad ollid ennamiste koolmeistred,  kes wallitsuse kässo peale sedda tööd piddid teggema, kes agga selle töö jures wägga paljo piddand kuulma ja kannatama. Üks neist jutlustab, mis ta näinud: ..Mis teie tahhate minnust sada?" hüdis üks mulle tuppa astudes wasto, ..eks meie ei olle jubba muidogi Preislased? ons sedda tarwis, et se ka pabberi peal peab seisma? Minna ei sa teile ei ühhegi küssimise peale wastust andma." ..Teie ollete kui Prantslane ni häbbemata ühhe Preisi nimmekirjaga  möda maeasid ümberkäimas ja neid Preislaste külge siddumas! kissendas üks teine ja kui ühhe kolmandama käest ta sündimise kohta küssisin, narris ja pilkas ta mind kaua sellega, et kord sea! ja teine kord teal ütles ennast sündinud ollewad, künni wimaks ütles ennast Grawelottest, kus Preislased tubliste wallo sanud, pärrit ollewad. Nüüd astusin ühhe wagga ja jummalakartliko naesterahwa jure sisse. Oh sa wallitsus! Kuida kargas ta, kui rakkus koer maast ülles ja otse mo kallale ja kössis terrawa heäle- ja sönnadega: ..Mis teie minnust tahhate? Kas on se tössi, et meid tahhetakse prii-müürlaste kätte ärra müa, se on: meie usko meite käest wötta? Ärge kirjutage mind mitte selle ärraneetud pabberi  peale!" ..Ei mitte, emmake, ei mitte," ütles ka tüttar liggi, sa ei pea. mitte omma nimme laskma üllespanna, nad tahtwad meid petta ja Lutteruse usko wia ning prii- müür- 416