Perno Postimees ehk Näddalileht G/Uss M . tS7O I^n°s , kesknäddal 18. Webruaril.^ aasta Ses lehhes seisab. Kirrikud ja surnoaead peawad pühhad ollema. Ommalt maalt. Peruust: Jssiennese tapmine.  Kange külm. Pernomaalt: Külmast. Riast: Uus kurator. Windawist: Kolidest. Narwast: Koli sisseõnnistamisest. Peterburgist: Kommissarow-Kostromsköi. Usta sild. Koolmeistrite luggo. WoWnumrite läbbi woedetud summad weel mitte wastowoetud. Moskwast: Kolera. Nowgorodist: Tullekahjo. Minast: Hundid. - Wöeralt maalt. Saksamaalt: Sakslased Jtaliamaal wangis. Baierimaalt: Seggadused. —: AustriaMalt: Pahhad asjad. Prantsusemaalt: Mässamised.---Danimaalt: Ette murretsemine. ---- Aeawiteks. Tellimesi „Peruo Postimehhe" peale woetakse iggal  aeäl wastv, ja sawad jubba wäljatulnud  numrid weel täielikult järrel antud. „Pösti?nehhe" hind on postirahhaga 1 rubla W koM ja ilma postirahhata 1 rubla 30 kopp. Bormi trükkikodda Pernus. Kirrikud js surnoaead peawad pühhad ollema. Kes Eesti postimehhega jutto aeanud, teab sedda kül, mis ta ommas se aastases kolmandamas  numris selle pealkirja al könneled ja kuida La seal kirriko ja surno aea teotamise ülle kaebab, mis Tartus olla. Agga sünnib sedda Tartus üksi? Parrako! Wist ei õlle ühtki kirrikut egga surnoaeada, mis mitte ühhel  ehk teisel kombel ei saaks teotud ja kus mitte mõnda ei sünni, mis seaduse wasts. Ehk nüüd wimasel aeal assi kül mönnes paikus  nattuke parremaks läinud, siiski põlle käik weel kirrikutest ja surno aeadadest wälja kassita  d ja luaga puhtaks pühhitud, mis senna ei kõlba, mönnes kohtas ei olle mitte ükspäinis Lolmo», waid ka soppa sees, mis labbidaga peab wälja aetud sama; agga kes jõuab sedda kõik ühhe korraga puhhastada! Mis Eesti Postimees  könneleb, on sulla tössi ja wäärt, et kõik sedda teadwad, sepärrast wöttame ka meie temma könnet kasa ja anname ka omma luggejatele  kord kätte wadata ja läbbi luggeda ning pallume ka ühtlasse ette, et iggamees sealt omma ossa wöttaks ja kõrwa tahha kirjutaks.  Wadake temma kirri on nendg: ..Tõeste sedda weel üttelda, mis rjstiinnimene  issige peaks teadma, on üsna raske. Kui kir rikud meie hinge kossutuse ja toido koead, mis helde Zummala kummardamise honed, jas urnoaea d meie taewase ello küln)i põllud ja waiksed wiimse unne maggamise kambrid, kui nei d ennM pühhaks ia vutumata  ei peta, y?is on siis weel pühha? ? ? Za ommeti, Zummal issi kustutago sedda kurjust! mis peame tihti kuulma ja näggema? Wöllemad kohhad peaksid riötirahwale M