Perno Postimees ehk Näddalileht m. IS7S I«nes neljapäew 25. Mail.^ aasta. Ses lehheS seisad : Perno pöllomeeste seltsi präsidendi könne. Ommalt maalt: Vernomaalt: Auus töö. Mis mõtted mönnel kolidest on. Tullekahjo. Tallinnast: Keisre Peetre I. 200 aastase sündimise paewast. Hohlandi sarelt: Hülgede saak. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Saksama keiser ja wanna paawst.  Prantsusemaalt:  Kaugelt küllaline. Kurwad sönnumed. Kohto alluste surus. Jtaliamaalt: Hispania kloostre asjust.  Inglismaalt: Keiserina Augusta. Uemad sönnumed. Antakse seläbbi teada, et kes issi Postimeest  trükki koeast ärra towad, ükspäinis agga TMS neljapäewal parrast lõunat  kello J künni kello peawad ärra toma. Postimehhe wäljaandja. Perno pöllomeeste seltsi präsidendi könne 12. Webruaril 1872. II. Agga kes on siis mees? Se, kelle mõistus ja südda harritud on, kes iggakord omma etteseätud  märki teab ja kõige parremat ja õigemat  teed senna pole käib, kes omma kassu nõudmise jures ialgi ülleüldist tullo ärra ei unnusta, kes täielt issiennese perremees on, kes iggakord head nõuab ja kõigest jõust eddasi  aitab, agga ka kurja põlgab ja lämmatada püab, kes innimeste seisusest luggu ei pea, kes õigusele kat pakkub ja üllekohtule selga pörab, waat: se on mees! Nisugguseks mehheks agga ei kaswa kegi talwel ahjs peal, egga õppeta tedda suwwel puud metsas, waid lapse pölwes kool, ja ellus  lahtine ehk tähhelpannia meel ja mõistus, kool arratab waimu eud tärkama, teeb mele ja mõistuse terrawaks. Ellu sunnib neid prukima.  Prukimine annab ossawust. Ja ennäe!  Eks nenda olle siis mees kaswanud! Meie praegused mehhed põlle parraku! sedda teed mitte käia wöinud, sest et nende lapse pölwe aeg omma asju on nõudnud. Ja need ollid teu-päewad. On nüüd luggu ülleüldse mehhega nenda, kuida kuulsime, kuida on ta siis perremehheks walmistatud? Walmistatud põlle ta suggugi, waid agga sanud. Ja se samine on ni mitmesuggune ja siiski saddade seas ühhe sarnane. Kord olli issa koppikuid korjanud ja poea pervesse pessitanud;  kord olli poisi jummi pruuti piranud ja aia-tädi tallusse winud; kord olli ön tuggewat  õnnistanud ja mehhe perremehheks pannud ja nekrudi hirm on paljugi majapiddajaiks  teinud. Hea kõik! nad on perremehhed.  Agga kuhhu on perremehheks wslmistamine  janud? Mis tsrwis siis sedda?