Vaatama, aga nii kaugele, et ta mitte ei woi öölda , kuida ta teda surmanud» Seda olla ta küla kshtomeeste ees tunnistanud, kes ka selsammal silmapilgul senna olid kutsutud» Kahekordse mure ja kurwastuse alla maharöhutud  Datsi, et tema armas naene see pea süüdlane tema armsa poea surmast on, ja körwast wiha kätte tasumist kartes, on Datsi selsammal silmapilgul asja oma sugulastele täädustanud ja palunud teda, se on Afhurat, mitte üksi jätta, künni see hirmus töö kohtule saab tääda antud. Homiko pisukese walgega on Osman selle küta militsite peawanema Mselderi juure saatnud,  ja lasknud temale öölda, mis sääl sündinud.  Asselder olla nii kohe Tshopani järele  läkkitanud, et tema kaest asja järelkuulada ja siis teda ta wihameeste eest marjata, künni kohus saab asja ülekuulanud. Õnnetumaks aga, on Datsi temaga ulitsal kokko juhtunud ja niikohe kui tiiger tema kallale jooksnud. Zshopan olla ennast tema kaest lahti päästnud aga ometige enne, kui ta Mselderi majasse saanud, on Datsi kaks püstoli kuule teda haawanud ja ta Mselderi ukse ette Mahakukkunud.  (Jääb pooleli.) Omalt maalt. PsVN«st» Tänaw ufest talwest. See aattane tali on kõma ja wali, ja peawad sellel,  kes külma katte wälja lähäb, tublid riided  selgas olema, muido tikkub külm nalja tegema. Iga pääw puhub kaunis walidat homko tuult, mis kerget lund warjo paikadeH  mägede kõrguselt kokko ajab. Teed on waejed ja ossast üsna sandid, et keegi enam ei njoi läbi pääseda; kõik moorid on seismas, sest?t keegi oma looma ei taha rikkuda ja oma termist kautada, misparrast ka meie kaupmehed  ohkawad, ei sa lino maalt katte; kauplemine  jääb takkistama. Za otse seesamma lugu on ka puudega, keegi ei taha neid maalt linnt wedada; ahjo kütte puudus tikub üsna mägise kallale. Kes sülla ehk kaks ostis, lootis  jo pea jälle saamad, aga nüüd tikkub nappust  üsna silma nähtawal kätte ja ühe seesugtse  külmaga, nago meil praego on, ei taha elu' kütmata tubades mitte meele pärast olla; näppud hakkawad külmetama ja jala warwad walutama. Täna, 15. Zanuaril, kus neid ridasid kirjutama, näitab kraadi klaas 11 kraadi, aga wahe homiko tuul Meb ilma paljo wa libamaks. PermoMMalt. Kooli asjust. Pea wad nüüd uuemal aeal koolid pikka sammuga edasi astuma, siis tarwitawad nad ka suuremat  palka ja suuremat ruumi, sest wanad koolimajad pole uuema aea peale tehtud; peawad  kas furendakud ehk koggoniste uued ehitadud  saama. Otse seesama lugu oli ka Kestama  kihelkonna kooliga; tänini sai kool, kus koolipoiste aru wähem oli, köstre peretoas peetud. Muidogi teada, oli see üks punniks, kus pead ja jalad koos olid; aga mis wois koolmeister senna parata, pidi aga holega tööd tegema, kui ei tahtnud kooli ülemate ees häbisse  jääda. Meie kihelkonna kooliwallitsus hakkas wiimaks puudust äratundma ja ka warsi nöupidama, kuida puudust parandada ja abisaata.  1873 aasta lõpetusel wöeti asi kiriko konwendi peal käsile ja ka niikaugele kindlaste maha tehtud, et köstre maja otsa üks rumikas  tuba ühe weikese magamise kambriga, kihelkonna  kooli tarbeks peab ehitatud saama. Ehituse material saj talwel wälja weetud ja ehitus kewade käsile wöetud ja paar nädalat peale Mihkle pääwa oli töö löppetud ja kooli öppetus 4. Nowembri! uudes kooli toas, mis ka pühalikult sai sisse õnnistatud, algatud. Kooli tuba on ruumikas ja walge, nenda, et midagit enam soowida pole. Et meie kihelkond  hingede aru poolest wäike ja niisugused  ehitused temal rasked, seepärast palusid kihelkonna wanemad, muialt abi jure, mis ka heameelega antud ja mis weel puudus, seda wöttis kihelkond oma ölade pääle. Nenda on siis meie wäike kogudus teiste hea inimeste abiga omas kooli asjus hea pitk sam edasi astunud ja woib omad lapsest, mis wallakoolidest  läbi käinud, kihelkonna kooli, suurema  öppetuse alla panna. Wiimse kooli konwendi paal, sai saaduseks tehtud,  et kõik Testama kihelkonna poislapsed, kes walla koolidest läbi käinud, kihelkonna kooli pearoad  minema, ega woi muido säält ärajääda, kui 35