rik Kaarli teenistusse antud, fermiks kui nende wseraspidd« Pesterburgis kestab. ' > '—'Titte sönumed» „Wal. tääd." toob ühes omas nümris,. warsi ees' otsas. neid sõnumid  , et keiserlik kõrgus, Suurwürstina Maria. Ateksandrowna, Edinburgi hertsogina,  29» Oktsbri! f. a., .enne lõunat kello pool üksteistkümmend, õnnelikult noore tütrega, maha saanud» - ' - Suured wöe ra d. Säalt kirjutakse 25. Nowembril: ..Wal. tääd." sõnumite järele, on Preisi prints Karl oma suure abikasaga 24. Nowembril, pärast lõunat, heas terwises Peeterhurgi jõudnud ning suur keiserlik Majestät  Keisre Herra ning keiserlik wamil raudtee  hoowis neil wasto olnud, neid wastowötmas  ja teretamas, ja säält künni tali paleesse saatmas, kus suured külalised kortrisse jääwad ja täna olla sääl suure wöeraste auuks suur sööma aeg. Raudtee hoowis olnud Jsmailowi  kaardirügement auuwahideks ülespandud. - Laupääwal on keiserlik kõrgus, Suurwürstina  Maria Nikolajewna Berlinist Peeterburgi tulnud. Londonist kirjutakse, et sääl rohkeste  lund sadanud, ka Peeterburgis olla wäga hea saani tee. Ertshertsog Mbrecht jäänud oma tulemisega hiljaks, wist raske lume sao läbi; tuli tana pärast lönat kello 2, 33 miwuti,  Hess terwises sta. KVVVMkisssMst. Laewäde käimisest. Kuida laewade käimisega see aasta sääl lugu olnud, sest toob Kroonlinna seitung alamal seisawaid sõnumid: See talweks on Kroonlinna  talikorterisse jäänud j 5 auurolaewa ja Peeterburgi 9 auuro- ning 13 purju laewa. Ülleüldse on see aasta senna tulnud 879 auuro  ja 1524 purju laewa, ühtekokku 2394 laewa. Aastal 1874 , on 1984 auuro- ja 1773 purjulaewa, ühtekokko 2837 laewa sisse tulnud, see on 463 laewa rohkem, kui see aasta, mis jälle seeläbi tulnud, et laewade käimise aeg pitkem oli; see aasta panni külm liig wara laewade tee kinni ja seepärast jäi paljo läewo tulemata. Jekaterinoslawist. Wäljarändajatest.  Mennonitenide wäljarändajatest on Kiewist  telegrahwiga sõnumid saadetud, et Ost- rowi - Khorditskaja asunikude kohast , ehk kül Amerikamaalt, kuhu aasta eest nende usulises olid rändanud, neid kirja läbi keelnud, senna tulemast, ometige jälle Jekaterinoslawi maakonnast  ligi 150 wamilit, see on umbes 1V0l) hinge, mehed ja naesed kokko, wälja lendamas olla, kellest palju juba omad elu kohad ja majad  äramünud. Nende elulugust, kes neist järele jääwad, kõneldakse mõnda ja üks arwab seda ning teine teist. Ühed röömustawad selle ettewötmise üle, teised aga pölastawad neid ja katsuwad tagasi hoida, ja panemad neile üsna silmade ette, kui suur mahe see on, Wenemaa  wilja rikka maast wälja minna ja selle wasto Amerikamaale, Kanadasse minna, kelle kliimaga nad ei ole harjunud ja neil sääl wäga raske elada saab olema. Kirjad, mis need Mennonitid  kirjutanud, kes juba Amerikamaal on ja ennast juba senna asutanud, peawad kül wäga kurwad olema ja nad kahetseda wäga, et nad senna läinud, ei pea neist, kes praego malmis lendamas olewad, mitte tähelpanemata jääma. Mõned neist olla oma reisi plaani koguniste mahajätnud ja teised tahta künni kewadeni waadata, kuida lugu lähäb; teha hoolega tööd ja panna kokku, mis teenistuse eest saamad, egä raiska sest koppikutki ära, et ' nenda rohkema waraga oma uude elu kohta minna. Odessast. Wälja rändajad. Odessa seitung teab kõneleda, et mööda läinud päiwil  need sönumed Kertshi linna tulnud, et üks seltskond saksa asunika, kes 25 wersta Kertshi  linnast olid asunud ning elanud, üleüldse wäeteenistuse eest ärapõgenenud esmalt Hamburgi  linna, et säält Amerika maale minna. Hamburgi linnas olla nad laewa astunud, aga tee peal on wana Jumal oma karistusega tulnud ja neid kõiki mere põhja matnud. Nenda käib nende käsi, kes ei taha käsko kuulda. Keiser walitseb Jumala nimel ja tema asemel  ja kes tema käsu ja sääduse waöto paneb,  see paneb Jumala säädmise waöto. - Wööralt maalt. Inglismaalt. Prints Wales, on sedakorda, kotto wäljas, kas muidu nattukene 397