Perno Postimees ehk Näddalileht MM M. M MSs UWes neljapäew 4. Aprilil^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalaö üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus I rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla Sv kopp. Ses lehheS seisab: Tagga Asiamaa 11. Ommalt maalt: Peruust: Surma söunumcd. Õnnetustest.  Pernomaalt:  Äkkiline surm. Uus öppetaja. Peterburgist: Telegrahwidest.— Wabtparade. Ulleülhie wüetenistuse  seadus. Rahha otsib rahha. Wologdast: Kahjo metsa lomade läbbi. Tihwlist: Ilmadest. Kaukasusest: Maawärrisemisest. Wöeralt maalt: Jtaliamaalt: 25 aasta Jubeli päew. Wanna paawsti könne.  Prantsusemaalt:  Kindluste ehhitustest. Baionnest: Santa Kruts. Hollandimaalt: Atshina söast. Hispaniamaalt: Sõnnumed lahhingi platsist. Tagga-Asiamaa. II. Essimesed, kes seal maal missioni tööd ülles  wötsid ja sellega allustust teggid, ollid katoligi  ussulised. Se olli aastal 1624, kui nende öppetajad, Zesuitid, Zapanist ärraaeti, läksid nemmad senna. Tong kingi kunningas  hoidis nende pole ja aitas neid; sepärrast laks se neil ka korda, et kahhe aasta parrast jubba 1600 hinge ristitud olli; agga nüüd süttis pagganate wihha pöllema, ja issiärranis nende wihha, kes ristiussu wasto seisid ja need ollid nimmelt kõik preestrid, targad ja liad naesed, sest need ei sallinud ristiusko. Ristiinnimesi hakkati tagga kiusama, agga sellegi  pärrast kaswis usklikude arru, nenda, et 23 aasta pärrast jubba 80,000 hinge ristitud  ja 200 kirrikut ehhitatud olli. Ehk kül missionärid omma tööd sallaja piddid teggema,  läks assi ommetige ikka tassa hiljokesi eddasi. Missionärid ollid lahked rahwa wasto ja omma ollemise polest tassased ja pitkame- lelised; waljust egga peale käimist ehk sundust ei olnud kussagil. Nenda olli assi sadda aastat  eddasi läinud, agga siis läks wihha tulli jälle lahti ja wöitis kõik ärra. Aastal 1721, olli walli ja werrine taggakiusamine; kõik missionärid  ja ristiinnimesed woeti kinni ja tappeti  ärra ehk neid waewati ja pinati hirmsa wangitornides künni surnuks. Kohhi lihi  na maal olli luggu pea sesamma. Kaua aega salliti risti usku ja ristiussu öppetamist ja kulutamist ja misstonärid öppetasid keetmata  ; agga korraga peäsis waen lahti. 30 aastad parrast Tongingi mässamist, aastal 1750, tulli senna tagga kiusamine. Hulk ristiinnimesi  lödi mahha, 29 missionäri aeti wäggise sealt minnema, agga siiski hoidis Zummal mönne süddames omma ristiusso semet,  mis jälle ueste hakkas kaswama. Agga pagganad ei jänud rahhule, waid teggid weel paljo werrisemat mässamist ja se olli -10 aasta eest taggasi, aastal 1830, siis sai uks missionär  ülles podud, teine risti külge seutud