sääl oliwad, 2000 pead suur olewad. Politsei  oli kõiges omas ettewötmises, wäga ettewaatlik,  ega näidand poolegi, kui suur nende meeste hulk oli ja kesk öö aeal oli kõik kära lõppenud. Kuida ööldakse, on kõik fee kära sest tulnud, et Polakad odawama päewa palgaga  rahul olnud, kui Sakslased. Märtsi kuu 11. päewal kirjutakse säält: Keiser Willema 80 aastane sündimise päew on igal pool, niihästi Saksamaal, kui ka wäljamaal  suure pühandusega pühitsetud saanud. Suur Majestät on Wenemaa Suurtwürsti Nikolai Nikolajewitshi mitte Keiöre Herra wenda, waid wenna poega, wastowötnud. Suure Majestäti sündimise päewal on kaunis rohkeste suure seisuse sees olewaid mehi, auunimede  poolest kõrgema pulga peale tõstetud. Würst Bismark saanud ülema jäägrimeistre nime sisse tõstetud. Mässajad ei pea mitte weel üsna wagusi olema, jälle olla mõned kinni pandud. Austriamaalt. Türgi asjust kirjutakse Wiini linnast 7. Märtsil. Konstantinopolist antakse teada, et nende parlament sel päewal olla kokku astunud ja et saal aga kõigist 8l) saadikut koos olla. Peale selle kardetakse wäga, et Montenegro ja Türgi waheline kauba tegemine  saab tühja minema ja sest midogit head wälja tulema, sest Türklane olla wäga raudne, ega anna kusagil järele, waid tahab, et kõik peab sündima, mis tema tahab. Bosnienist antakse teada, et säälatsed asjad weel palju enam sassi läinud, kui nad enne oliwad ja et sääl uusi taplusi jälle ettetulnud. Mostarift. Lugu pahemaks läinud. Säält kirjutakse 20. Weebruaril: Juba mõni nädal lähäwad asjad Hertsegowinas üsna silma  nähtawalt pahemaks ja awalik rahu on nagu maa pealt ärakadunud, ja seda süüd lükkatakse  kõige esmalt nende maade walitsejate kaela, keda türgi rahwas Beg nimetawad. Ljubi Beg Witinast, kes üks suur ja rikkas  mõisnik, on oma küla talitajat mahalüa lasknud; mikspärast? ja kes seda meile hakkab ütlema! Üks söawägede ülem, kelle päralt Mostara  lähedal Bilom-Pilja küla, on selle küla talitajat enese juure kutsunud ja teda nagu koera pussiga maha lasknud, ilma et selle parast  kohtu poolest wastamisele oleks kutsutud. Wäikesed türgimeeste salgad, 10—20 meest koos, hulguwad Loik maakonnad risti ja pöegeti  läbi, ja igal pool tilguwad nende jäljed hirmsast ja koledast tööde werest. Mis sääl enne iial ei ole kuuldud, weel wähem nähtud. on iga päew näha. Säälane rahwas, kes waga rahulikult elas, ega kellegi hõlma kinni ei hakkanud, on praegu kõige suuremas hädas ja wist ei sa nad kaua mõtlema, et söariistad kätte wöttawad ja wasto hakkawad ja siis on wana tuli jälle lahti. Neljateistkümne küla tallitajad oliwad nõupidamisele  Wku tulnud, et selle poolest nõu pidada,  kuida nende hirmust elulugu parandada ning on siis oma nöupidamistega seda kõige parema tundnud olewad, würst Nikolaust paluda,  et ta Türgi sultani käest neile wöttaks kaitsmist paluda. Ometige arwawad nad, et sest ka suurt head ei sa wäljatulema , sest et Türklased kellegist käsust ei hooli ehk mis keeldud,  et seda tegemata jättawad. Bulgarist kirjutakse, kui waewaline nende elulugu peab olema. Tehirpani maakonnas, selle maantee ääres, mis Adrianopoli lähäb, on asi kül õige kirju ja peab rahwas kristliku külades wäga palju Türklaste poolt kannatama.  Shandarmid, kust nad läbi lähwad, sääl jääwad nende wöimuse wägiwaldusest sügawad  ja ka sagedaste merised jäljed järele. Selle wägiwalduse körwas, on weel söamaksu wälja pressimine, kus juures jälle ülekohus peremeheks oli. Kiriku-sönumed. Perno Eiiisabethi-kirik. Ristitud: Marie Saulmann. - Ann Popp. Älide Wilhelmine Köks. August Adamson. Eduard Laas. Johann.* Surnud: Jaan Sumfen, 6 aastat wana. Susanne Emerentia Krause 2 kuud wana. 110 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas, 31. Märtsil 1377.