ei, olle öppetufe läbbi mago jdhaneMs maetud» Wimanei katse, oM, kM«ad issi ks' õWetada möistawad ja seM sai sealt ümbert? Wudopoissa, kes MWase aasta sees kolimaeas koss Läinud za kedda nad - öppetanud , kokko kutsNtsd, et jarrelkatsujate silma al neid piddid  öppetmNü; ka -se - läks üllewägga hästi, ttsßda, eHigga pealt-kukaja wägga rahhul olli. Aea puduse /parrast M wöinud.M igga üks sedda prowi tehha, waid seks kutsuti üks ja teine teiste seast wälja, laste käest katekismust ja. piibli lugMstd v'mis Loik- wägga heaste läks.,, nendü, etWönned wSnnadharjttnud  koolMeistrid sedda nenda ei Mõista tehha» - Wöttame nüüd kolk sedda.Msumist ühte - kokko, siis peame tunn-stama, st se kõik paho parrem läks, kui stasiMe ehk lootsime» . Uwwalik  on, et need nored mehhed, selle lühhikese  aeaga - kolm aastad wägga paljo õppinud za smma mõistust nende tullewase smMeti wsöto walmistüNNd ja neist, nüüd tublid  ja Mägguwd wallakoolmeistrid / woiwad sada,. kes omma ammetid truusega möistawad üllal piddada. Selle eksami teggemise läbbi on se ' kõigil aWWÄikuks sanud, missugguse, Wäsfimata ja hsleliko truusega ning tarkusega seminarj koolWeister ja temma abbiline omma öppetufe tööd nende noorte meeste jures teinud ja Zummal, kelle nimmel nad sedda tööd teinud, on sedda ka rohkeste õnnistanud; se kinnitagu mid, et nad ka eddespiddi omma tööd keige suremas truufts temma pühha nimme auuks wöiksid tehha» Issand lasko omma õnnistust selle maea peal hingada, et temma läbbi weel õige rohkeste nori mehhi wöiks kaswatud sada, kes meie eesti laste kaswatamist ja öppetamist .Mmmala au uks ja kirriko kassukswöiksid eddasi  aeada, et waimolik ello nende läbbi rahwa  seas. rohkeste siggiks ja Zummala mk kaswakö..  si ' - E Wäggs römus on kuulda, mis Tallinna seitung meile Kuda seminari koli tööst könneleb  ja meie sowikstme, et ka Liwimaal üks sesuggune  koolmeistrite semlnar saaks assutud, kus tublid koolmeistrid saaW walmistud, kes eesti rahwa lapsi kassülikult ja täielikult wyiksid  öppetada ja elluks kaswatada. Ommalt maalt. Pezmi«st. Perno prautti ksnM õppstajad piddasid 16. Zunil omma se aastast Modi,.. mis Zummala ja.pühha öhts Pmaea wötmisega hakkas. '' /Sinodi jutlust,  piddss Wandra öppetaja Sokslomski ja pühha altari ja pihti könnet, Halliste ksggoduse öppetaja Schneider. Mis asjade Me nad nõu piddarmd, kes ftdda lähhäb Postimehhele ninW .peale —' Zunil parrast löuWt olli noorde koolmeistrite läbbi katsumine; wiis noort. meest ollid endih katsele tellinud, kolm said ka omma eksamiga malmis, agga kaks kukkusid läbbi, peawad meel üks aastq öpplma, ehk samad siis malmis. sKaebtus.j Meie se aastased ilmad pKnnervad pöllomehhl wanna JuMmala Masto, kes vMMetige jubba üks Manna perremees ja kes ommad asjad allati targas ts tallitab, nenda,- et- se temma leiwa lgstele hea on, kaebama  ja urrama. Ilmad on allati kuiwad ja .keskpäwa ka sssast oige pallawad, mis läbbi sui wilja kasso ei tahha eddeneda; rukki Viljal  on nüüd oie aeg ja ni paljo kui meis sest tunneme, wist ka üks hea õie aeg; ilmad on sozad ja head, agga ka ühtlase tule lehksed. Palke watab ni lahkeste ja röMulikult kõige taimede ja wössakeste peale ja kotzsutab iggaüht  temma tarwidust moda. Sui wiljq seme tarwitaks kül nattuke märga; agga kui wanna taewa tädike fedda ei siis ei- tohhimeie Me parrast mitte ninna kärtsutada ja urrada, waid aggaWalluda:' Anfla meüe meieiggapä- Wast lMa." Kül ta siis- ommad helded ja rohked käed lahti teeb ja jaggab, mis meil —Wihma ande polest on wanna Zummal se aasta kül kaunis ihnus, agga jo ta teab, mis meil tarwis lähhäb; ta ei lasse Varblast kattuUe peal nälga jäda, kuidas peaks ta kül meid nälga jätma! Lootke agM Lemma  peale, Mta tyemetab kpik hästi. 15. Znnil tulli meile jubba hea kord Uihmq, mis maad Mbliste nisuM.- - - : : sSybra kir KuLe w'aPostimeß, Ms ma We taWm öMa! Kui so pgunO peaks weel rumi ollema,  Hattukest,  Ms sulle ka senna sisse wasto, sgga ta sest ommetige ei peM rebbmema 203