gud Prantslaste poolt kibbedaks kissendasid, laulwad nüüd koggoniste teist laulo. Rahwas,  kes ei la weel Prantslast ni wäggewaks kiitsid, -et kegi temma wasto ei jõua ja Sakslastest  otse pilkades könnelesid, wrskawad nüüd ommad püssid metsa, enne weel, kui söa wöit omma wimast sönna öölnud jakidawad Sakslasi  nende wapruse ja wöidude ülle. On üllewägga  rõõmsad, et nad Prantsuse politika tülli sisse endid et olle andnud ja et Prantsuse uhkus nattuke allandud saab. Nad ollid allati surelised, et nende söariistad iggal aeal wöidawad; agga ennäh! nüüd on assi ümberpöördud ja wöit teine pole pöörnud.  Eks tulle meil siin mele, mis üks wanna sönna ütleb: ..Midda pikkemaks üks pu kaswab,  sevda raskem tä langeb." Keiser Napoleon,  kes pihhust ja põrmust ülles ronnis ja Prantsuse troni peale tikkus, ei mõista rahhus  ellada ja nüüd on langmine warraks. PsmM, 8. Augustil (27. Zulil). Ministerium  olla igga ulitse nurga peale üht kulutust  ülleslönud, kus rahwale mele tulletakse,  kulda rahwas aastal- 1792, ka nüüd selle soa aeal kõik peawad wälja waenlase wasto tullema, et tedha rigi pirist jälle wälja aeada. - Telegrahwi sõnnumed (Depeschen). Londonist, 23. (11.) Augustil, parrast lõunat.  Shalongsi lager on pühhapäwal ühhest lahkunud  ja Prantsuse söawäed, mis seal ollid, on möda Marne jõe äärt seismas. Se on tossi, et Preisi kronprints omma mäega künni Saint Dizieri  läinud; näitab nenda, otse kui tahhaks La Aubentali jõest läbbi, otse Parisi peale minna. Prantslaste kahjo Mars la Touris, 16. Augustil, olla 15 tuhhat hawatud, issi meel mis surnud ja mis mangi wöetud. Berlinis, 24. (12.) Augustil. Saksa mäed hoidmad kolm pennikoormat Metsist emal Prantslaste  eest tee kinni. — Saksa wäggede eel minnejad  olla jubba Aubentali jõe äres. Perno tulnud 12. Augustil, öhto kello 9. Marshal Mak Mahoni mäed, keiser issi ja keiserlik prints on Reimsi linna kortert möwud, kus rohkeste  söawarrandust olla. Prantsuse wäljama asjade tallitaja minister on omma sõbra rigidele teada andnud, et nemmad kellegi käest, ni kaua, kui meel üks Saksama soldat nende ma peal, rahho teggemise nõuandmist wasto ei wõtta. Berlinist, 24. (12.) Augustil öhto kello 9. Waenlane on Shalongfist ärra, meie mäed on sealt mödas ja lahmad eddasi. Perno tulnud 14. Augustil enne lõunat. Mac Mahoni wäggi on esmaspäwal Reimsist ärraläinud, wist Baitsainile. abbiks. Napoleon on Reimsts paljo rahwa essikuid ennese ette lasknud tulla. Parist wasto hakkamise komite olla nõuks wötnud, kõik wilja, mis Seine jöe äärt möda pällude peal, ärrapölletada, et Saksa mäed middagi ei pea eest leidma. Prantslased olla, kui Shalongfist ärraläinud,  omma laagrit ärrapölletanud. Preisi kronprints  olla omma wäggedega Troiest jubba möda läinud. Perno tulnud 14. Aug. öhto kello 7. Stratzburgi  peale on kolm päwa suretükkidega lastud. Mitto pissukest püssi rohho maggasini wasto taewast  läinud. Paljo maeasid ja maggasini seiswad lama tulles. . Perno tulnud 15. Augustil parrast lõunat kello 4. Paris is. Awwalik teadaandmine. Preislaste  eel käiad ollid 11 wersta Reimi linnast emal, nähha. Preisi mäed tahtwad, kuida nähha, Warnaisi  marsida. Mönni tuhhat Preislasi on Werduni  ees seismas. Perno tulnud 16. Augustil kello enne lõunat. Berlinis/27. Aug. Awwalik teadaandmine.  Witri kindlus on ennast Sakslaste kätte andnud ja on Sakslased sealt 16 suurt-tükki eest leidnud. 800 Meest kaarde wägge mangi wöetud. Sakslaste poolt sanud üks major ja kolm soldatid hawatud. Perno tulnud 16. Augustil öhto kello 9. Parisis. 26. Augustist sadik, on Liggi 80,000 Sakslast põhja pole pöggenenud. Ketserina nõudis  Trochuse lahti laskmise kirja, sedda ta ei andnud,  waid nõudis et tenistusest lahti lubbatakse. Perno tulnud 17. Augl hommiko. Parisis. Priuse selts nõuab, et mönned tenistusest peawad lahti sama, ja neile rumi andma, kes söakunstiga ennam tuttawad ja wapramad mehhed on, naga Palikao, Magne ja Duwernois on. Berlinis. Käsk on antud, et kolm uut abbiwägge  peawad malmis pandud sama. Kahhekfa Saksa wäggede kori on Parist pole marsimas. Preisi söa-laem „Hertha" on wöetud. 263 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzfonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 8. Augustil 1370. Teadaandmised. Wimasel cchal on sedda saggedaste ette tulnud, et üsna usi maeasid ja ka wanno ümber ehhitakse, ilma et ehhitajad sellepärrast seaduse kinnituse järrele  wogtei kohtule kui ehhituste üllewalwaja kohtule  teadust on antud. Et selle polest kässo masto tehtud ja mitte seäduse järrele kohtule tea-