nud, käinud ta weel kord laewa peal ja öseks läinud ta raudtee jama peale» Hommiko kello 9,M minuti sõitnud suur keiserlik kõrgus sealt ärra. Au-rahhad. Liwima kubbermango wallitsus annab kubbermango seitungi läbbi teada, kellele kõigekõrgemalt höbbe au-rahhad selle pealkirjaga ..trui tenistuse eest- Stanislause  paela otsas rinna peal kanda antud, ja need on nimmelt: Bulla wallawannemale Martin Berkmann, tallopoeg ja nende wallakirjutajatele, tallosuggust: Zuhhan Adler,  kes Hintsenbergiwalla kirjutaja; Taniel Mark, kes Kurrista ja Musta möisade walla kirjutaja; Ria purjer Tawet Brange, kes Rsdenpmsi walla kirjutaja. Johann Dreksler, kes Lennewadeni, Ringmundhowi  ja Lennewadeni kirriko mõisa walla kirjutaja  ja Karl Sperling, kes Linamäe ja Kergola walla kirjutajaks. Pange tähhele walla ammetnikud, mis holus ja truus teeb; rigi wannemad leiawad neid teiste seast ja auustawad neid aurahhadega; katsugo siis igga ammetnik ommas ammetis selle wäärt tehha; se on: tru ja holas olla. Kes tahhab, se wöib. Se on üks wanna tuttaw wabbandamine:  sllen waene, sepärrast ei jõua ma omma  ma kohtas sedda ehk teist mitte tehha z se põlle agga iggakord mitte tossi, waid kes tahhab,  se wöib, peame agga issi omma kat ja jalga tubliste ligutama, muido ei sa meie ei peast egga jallust eddasi. Siin olli meil nöu üht Willandi poolt koolmeistert, kellest üks ustaw mees meile könneles, teistele eel märgiks  panna, kahjo agga, et selle ausa mehhe nimme unnustasime küssimata ja otse nendasammoti  ka temma kohha nimme, agga egga sest jo wigga põlle, ta issi teab kül, mis ta kohha ja mis ta ennese nimmi on; meil põlle muud tarwis, kui agga tööst ja teggemisest könneleda. Wata, kes tahhab se wöib. Ta on üks waene tallo koolmeister, kelle kannikas  pikkemaks ei anna wennitada, kui peust suhhu; agga ommetige woib ta, mis ta tahhab.  Ta on pealaest jalla tallani sep. Wata  ta on rätsep, kingsep, mürissep, pottisep, rattassep, pusep, Naassep ja wimaks ka weel tisler ja kärner. Temma auus mehhike on omma koli maea jure weikese, agga kenna riiphone  ehhitanud, kus weike ahhi sees ja kennad  rosid öitsewad. Ausa könneleja küssimise peale: ..se riiphone tulli ommetige paljo maksma?"  olla ta wastanud: ..mitte ennam kui kaks rubla." Need puud kellest se ülles raiutud,  sain ma muido, klasi tükkid ostsin kalu järrele judide käest, mannast lauadest teggin issi ramid, kitti teggin issi, pannin klasid sisse, ahjo teggin issi ja telliskiwwid, mis seks prukisin,  sain kingitud. ..Agga pottid, kus rosid sees, maksid ommetige rahha?" küssisin ma. ..Ei, need ma teggin kasse tohhust ehk ostsin pottid, kellel praod sees, ja andsin koppik tükkist.  Jgga rosi ehk lille jures seisab weike wärwitud lauake, laddina kele selle rosi nimmi peal. Üsna lust wadata, kuida keik ni kennaste  kaswab ja missuggust römo ta omma murrest ja waewast leiab; kõik näeb wägga kenna wälja. Agga miksparrast ci olle sedda muialt leida? Za selle peale peawad teised wastama, meie ütleme agga weel ni paljo: Kes tahhab, se woib, ja kes takka lükkab, se eddasi saab. Kuramaalt. Lei kusest. Ohto polise Kurama poolt kirjutakse 4. Augustil: Se aastane rukki leikus olli imme warrakult käes, jubba 20. Junil, se on ommetige paar päiwi enne Jani, olli sirbi hammas jubba rukki kõrrest  werristud ja essimesed rukki wihhud pöllal  akjallas ja praego on jubba kõik rukkis pöllalt ärra kattuse alla todud. Se aastane rukkis annab wälja, et perremees woib rahhul olla ja on künni 130 naela raske. Ühhe mõisa peal on wie wakka wälja külwist 100 wakka sadud, se õlleks siis kakskümnes willi, mis ka mönned tallopoead Perno ümberkaudo ütlewad  sanud ollewad. Ka nissud annawad rohkeste wälja ja kaluwad künni 140 naela. Sui wilja seisus on wägga mitme suggune; maddala made peal on ta wägga kenna, agga rusi ja liwa made peal on kuiw tedda kängo pannud, isstärranis weel, mis hilja mahha tehtud. Kartuhwlid ja ristik hein. ei woi parrem  olla, kui ta on; agga metsa heina saak paljo wähhem, kui minnewa aasta olli. 288