u. jaggo massinate, pölloriistade ja mu asjade eest, mis näitusele todud, antakse höbbeja  wask aurahhad. IU. jao sest antakse kituse kirjad, agga mitte aurahhasid. Kes I. ja N. jao al nimmetud aupalka sada tahtwad ja omma ellajaid teistega ühhes näitusele tahtwad tua, seks woetakse agga üksi Perno-Willandi makonna tallo seisuse pollomehhi  ja karja piddajaid wasto. Gestimaalt. Õnnetustest. Eestima kubbermango wallitsus annab omma kubbermango  seitungi läbbi allamal seisawaist õnnetustest  teada. Se olnud 7. Mail, et Münte walla Jaan Adolwi nelja aastane poeg Karel senna sammasse ellomaeade lähhedale, ühte saue auko olla ärrauppunud. Umbes üks tund hiljem, kui laps toast ärrakaddunud, olla karja pois tedda saue august leidnud, su tais sawwi; kui walja tõmmatud, olla pissut  hinge weel sees olnud, agga selle wahhe sees, kui nad temma suud puhhastanud, olla ta ärrakustunud.  Teine õnnetus, kellest sesamma  seitung könneleb, on ühhest tullekahjust, mis 8/9 Mail Jürri kihhelkonnas, Roosna maldas olnud; pitkne lönud Tönno Taldseppa ellud maead pöllema, mis ka maani mahha pollenud ja sisse on janud üks hea härg ja kõik ellomaea kraam. Kõik kahjo arwatakse 499 rubla wäärt ollewad, Kolmas õnnetus  on ka tullekahjo, mis 29. Mail, hommiko kello kahhe aeal Mötso mõisa peal olnud. Sealadne torma pölletamise wabrik läinud pöllema  ja on kõigega, mis seal sees olnud, soutumaks  ärra pöllenud; kust tulli walja läinud on tännini weel teadmata ja kõik kahjo arwatakse  umbes 359 rubla suur ollewad.  Neljas  õnnetus on, et üks umbes 69 aastane wanna issake, nimmega Maddis Elias, Järwa  jõe wallast, kes liggi kaks kuud aega haige wodis maas seisnud, 29. Mail parrast lõunat, kui teised kõik kotto ärra olnud, omma  saunakese körwa kuri alla üllesponud ja sealt rippumast leitud. Peale selle on weel kaks sullasmeest uks 49 ja teine 29 aastane, ärra uppunud. Lapsukeste järrele peawad wannemad, issiärranis suisel aeal, wägga holega  watama, sest et need ommas rummaluses pea õnnetumat surma wöiwad sada, neid ei pea ialgi ulla jäetama, waid ikka ühhe järve! watamise al petud sama. Grammatik. Meie aegne ellu tarwitab  meie armsa emma kele.körwas ka häddast  wenne keelt ja et se lussikaga rübata, egga tobiga jua ei olle, waid oppitud peab sama, sepärrast on ramatud tarwis, kust sedda õppida  woib ja selle pudufele tahhab nüüd üks auus mees, otsa peale tehha, kuida sest jubba ennegi olleme kulutanud. Wäljaandja on Nobokati herra kes Rakwerres asset, agga issi ni waene mehhike, et trükki kullu ei suda kanda, sepärrast on temma nüüd, kuida wenne seitung ..Golos" sest teab könneleda, Peterburgi üht palwe kirja läkkitanud ja kronut pallunud temmale 6 —7 W rubla laenata, et se tal wöimalik  õlleks, trükki kullu ärramaksa. Ramat peab 2l) —25 trükki pogenit suur ja ülleüldse 30W tükki trükkitud sama. Mis otsust nüüd ministre polest saab tullema, on alles teadmata, kahjo õlleks, kui ramat poleli jäeks. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Näitusest. Austria rahwas ja rigiwallitsus tahhab Wini linnas. se aasta ka üht suurt mitmesugguste asjade näitust ettewötta ja kutsus ommal aeal ka wäljamade  seest märkmeisteid ja wabrikantisi omma  asjadega näitusele. Kuida nüüd seitungid  könnelewad, olla Saksama rahwas wägga himmoline näituse asjust ja olla, kuida se ikka pruuk ja wiis on, et igga male omma jaggo näituse platsist ja rumist saab kinnitud, neid sealt ni rohkeste tellinud, et ruum kuus kord surem peaks ollema. Ülle kõige Saksama  olli rohkem 6VW omma asjadega senna tahtnud minna ja neist on Preisimaalt üksi peale 34W. Wadake armad Eesti wennad!  Saksa rahwas on jubba sest mao suhhu sanud. et sesuggused näitused wägga kassolikud  on; sepärrast katsub iggamees, et ta ka senna saaks ja sest wöiks ossa wötta; ärge piddage siis ka teie aega kalliks, waid minge õige rohkeste Willandi ja Tarto näituste peale kellest missist suurt kasso sate, olgo pölloharrimise  ehk karja kaswatamise polest; sest 217