Perno Postimees ehk Näddalileht ..1 t«77 M"e reede 5. Augustil.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud päämal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel päämal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Sönumed söaplatsist. Omalt maalt. Riast: Wälja pandud laps. Talinnast .- Paha külw paha lõikus.  Tagawara wäe kokku kutsumisest. Peeterburgist: Trakteride läbiwaatamisest. Tagawara wägi. Söa asjust. Korjatud summa, haawatud meeste heaks. Meie meeste kahju. Orelist: Tulekahjudest. Kishinewist: Türgi söa wangid. Ardotowist: Tulekahjust. Wöeralt maalt. Berlinist: Kelduse lisa. Austriamoalt: Türgi asjust. Pestist: >vöa asjust. Jtaliamaalt: Wana paawsti terwisest. Uuemad sönumed.  Aeawnteks.  Kiriku sönumed. Kwittung. Sönumed söaplatsist. Pöörame nüüd silmad kord jälle föaplatsi poole ja waatame, kuida asjad wiimasel aeal läinud ja kas saa! lahingit peetud ning kelle poole wöit jäänud. Esimene asi, mis meie säält loeme, on, et keiserlik kõrgus Suurwürst ja ülem kommandir Tirnowost 7. Juulil üht telegrammi Peeterburgi läkkitanud, mis „Wal. tead." sees sõna sõnalt nenda lugeda: ..Huraa!"  Shipka maantee on täna meite käes. Neid ülewäga röömuliku sõnumid on minu poeg Suurwürst Nikolai praegu toonud. Täna, 7. Juulil, läks Oreli rügement jälle Türklaste wasto wälja, et nendega rammu katsuda, Türklased aga ei julgenud wastu hakkata,  waid paniwad ilma, et kord oleksiwad lasknud, eest põgenema. Pärast lõunat kellu 4 tuliwad jälle wene meeste wastu, kust u'ad aga jälle pea põgenema laksiwad ja suure ruttuga 3 lippu ja 8 suurttükki ning muud söakraami maha jätsiwad. Nenda on siis Palkani maantee Shipka orgus, Kasanlükist saadik, Oreli rügemendi käes, mis ka Türklased  nii hölpsaöte nende käest enam tagasi ei sa mötta. Kasanlükist künni Adrianopeli, on sääladne tee palju lühem ja parem ning siis ka mitte wäga raske edasi saada. Türklased lootsiwad köwaste Shumlast wäge juure saamad  , aga nüüd olla asi raiskus, ei wöida neid säält enam saada, sest et tee eest kinni, ja muialt läbi saada, wöimata on. Olgu siis, kui nad mitmest kohast üks 30,000 meest kokku korjawad, weel ammugi nii palju ei ole, kui Adrianopeli linna kaitsmine tarwitab. Et Türklane nüüd katsub kõik ärateha, mis iial wöimalik, et Adrianopelit kaitsta, on iseenesest  mõista, sest kes ei peaks oma wara waenlase eest kaitsma! Lähäb see siiski wene mägedel õnneks, seda linna ärawötta, siis on temal ka tee Konstantinopoli ühel wiisil ees