teggema, kes omma waprust waenlase wasto MesnaidKNud. Kõik se hirmus hadda ja ahhastus  saab agga rahhoteggemise läbbi lõppema  ja rahwas ilmalike ollemise polest kossuma.  Uemad sõnnumed. Brüsselist, Ä6. Webruaril. Üks Prantsuse  seitung olla könnelenud, et Prantsuse rigiwallitsus  Alsherist sönna sanud, et rahwas seal õige suurt mässamise tuld pöllema pannud;  rigiwallitsus olla nikohhe üks rüggement tsouaweni mehhi senna saatnud, sedda tuld kustutama ja sedda näitama, et Prantsuse riik mitte ilma wallitsuseta ei olle. Jälle uus werre pulm ettetullemaS. Wanna Napoleon ei tahha sest kuuldagi, et rahwa savikute koggo tedda lahti mõistnud, waid ütleb neil kül melewalla söa ja rahho ülle otsust anda ollewad, agga mitte rigile uut wallitsejat panna, se olla kõige rahwa assi; selle alla tahta ta heita, mis rahwas ütleb. Ber Unist, 27. Webruaril. Keiser Willema  reis Saksamale taggasi, on nüüd kindel. Home 28. saab ta Karlsruhe ja rede 5. Märtsil Berlini linna sisse sõitma. Wanna Napoleon ei tahha selle otsusega, mis rahwa  sadikud ommas koos ollemises mõistnud, mitte rahhu! olla, maid selle wasto haktata. Londoni konwerents on omma tööd löppetanud  ja ei la omma protokolli allakirjutanud. Berlini st, 1. Märtsil. Amienist tulnud telegrammi järrele, on Keiser Willem pühhapäwal  28. Webruaril suurt paradet piddanud ja selle järrele olla tal nõu olnud kohhe koddo pole reisida. Elsassi ja Lootringeni wallitsus  tahhetakse ühhest aeast rigi kantsleri krahw Bismarki kätte anda, künni selle ülle sawad nõu piddanud, kes wallitsejaks peab jäma. Parisist tulnud sönnumite järrele sawad rahwa sadikud omma koos ollemesi eddespiddi  Wersailles piddama ja 8. Märtsil essimest korda senna kokko tullema. Berlini st, 2. Märtsil. Krahw Bismark on Prantsuse rigi wallitsusele kirjutanud, missist  selle eest murret kanda, et Saksa rigi üllamad,  kes Prantsüsemaal ellawad, rigiwallit- suse polest kaitstud sawad, egga koggoniste mitte pinatud egga waewaklld, ja sedda hoid- et Saksamaal mitte asja ei õlleks nende wasto russtkast üllestösta. Berlini kohtud tahtwad krahw Moltke ja Bismarkile üht SM sammast ehhitada. Prantsuse söawäed on jälle Wersailles asset. Be r linist, 3. Märtsil. Keiser Willem tahhab kõik Saksama würstid ka seks päwaks, mil Saksama mäed Berlini lähhäwad, kokko kutsuda, sest piddust ossa wötma.  Prantsuse  rigiwallitsus pallunud ennese seks mõtlemise  aega järrel mõtteida, kuida selle kässuga, mis Saksa rahwast Prantsusemaalt wälja sundis',  jäeb, kas saab lõhki tõmmatud, moi jäeb omma wäe sisse. Saarbrükkeni st, 3. Märtsil. Keiser Willem, kroonprints ja printsid Karl ja Adalbert  on sel päwal enne lõunat kello 11 kalli terwisega senna jõudnud, kus kindral, kub Verner  ja kohto wannemad ja arruto rahwas neil wasto olnud. Terretamise öiskamine ei olle tahtnud lõppeda; kello 12 sõitnud sealt eddasi Prankwurti ja sealt Berlini. Kirjawastussed. C. R. J. —P. Olge terwe omma waewa ja hea tahtmise eest, agga perremees ei wötta wasto, kardab södda sunnitawad, kellega meie ei tahha teggemist tehha. Lobame pea kirja läbbi pikkemat wastust anda wöiwad. Mäekülla Jakob. S. Teie pikka kirja olleme kätte sanud ja üllemate kätte läbbi wadata andnud; lobame  et lubba antakse. P. T. T. Teie sönnumed römustawad, et rahwas  ni selle hea asja poolt olnud: sevärrast wöite julge olla, et tännuga wastowöetud; lgks tänna üllemate silma alla. 85 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 27. Webruaril 1871. Teadaandmised. Perno wogtei kohhus annab raekohto kässo peale,  10. Webruari! 1871 M 381, seläbbi teada, et Üllejöe allewis, Perno-jõe ja Baumanni maea wahheline linna krunt rahha plats, mis 157 ruut sülda 32 ruut jalga suur, awwalikult rohkema hinna pakkujale saab ärramüdud ja kutsutakse siis sepärrast neid, kes sedda platsi sada tahtwad, 18. Märtsil, lõuna kello 12 wogtei kohto ette, kus se plats saab wälja pakkutud. Pernus, wogtei kohtus, 23. Webruaril 1871. Oberwogt Brakmann. M 166. Sikkertäri assemik E. Simson. s