meele oli jäänud, ja nali ning naer oli nüüd korraga laua juures istujate keskel lahti. Wanake  pidi weel kaua tunnistama, et see tund, mis temale nii suurt hirmu ja kartust teinud, kõige õnnelikum ja rõõmsam tema elu aeal olnud. (Tulema kord edasi.) Omalt maalt. Pärnust. Oö-wahidsst. Üks kirja saatja räägib öö-wahidest nenda: ..Riia asalehes  ..Zeitung für Stadt und Land" 160, lugesin ma ühte sisse saadetud kirja, kus kirja saatja Miitawi linna hooletumate oö-wahide üle kaebab; sellepärast tahtsin siis ka mina meie linna oö-wahide ametit ära seletada. ..Üsna põlastamise wäärt on need, meie öösised  kaitsjad inglid! Ma olen isi mitu ja mitu korda ööse läbi linna käinud: aga iial ei ole ma ühte öö-wahti näinud. Aga seda olen ma tõeste mitme inimese kaest kuulnud, et öö-wahid ikka peawad olema, ja nüüd olen ka seda täielikku täädust kätte saanud, mikspärast  neid ei näe. ..Mikspärast siis mitte?" küsib ehk lugeja. Kannata aga, küll ma räägin. Asi on nenda: Esiteks, on meie linna öö-wahid nenda puru wanad mehed kõik ja kui ma ei eksi: ülem öö-waht 80 aastane.  Teiseks, on öö-wahi palk aga kõigist kop. öö ja pääwa eest, ja ülema ööwahil  80 rubla aastas! Kas wöib inimene sellega ennast toita ja iga ööse wahi paal olla, nii et pääwa aeal ennast wälja puhata wöib? Ammugi mitte! Niisuguse palga juures  peab pääwa otsa hoolega tööd tegema,' kui mitte tühja kohtu kannatada ei taha. Ja kui siis keegi, ja weel üks wana mees pääwa  rasket tööd on teinud, see tahab ometige ööse puhata. Siis wöime meie juba arwata, mikspärast öö - wahtisid ööse uulitsate pääl näha ei ole. N'ad magawad politseis palja põranda pääl maas ja näewad wist seda und: küll suur Jumal meie linna kaitseb ja oma armu tiiwad ka ilma öö-wahita tema üle wälja lautab, et pahareti teenred kahju teha ei wöi. Ja nüüd wiimasel aeal, kui kaupmehed enestele  ist öö-wahid palkasiwad, ei ole linna öö- wahtisid sugugi enam näha, ja ülem öö-waht tulla mõni kord öhtudi politseise ja suitsetada fääl oma piipu nii kaua kui aeg igawaks minna ja siis astuda jälle kodu poole; aga oma ameti paale ei saa palju möteltud ega waadatud! Ega see siis ka ime ei ole, kui kusagil mõni pood wöi ait saab ära lõhutud saab, (nii kui mõne aea eest uuri pood), sest, keda n'ad siis kartma peawad? ..Minu arwates oleks fee wäga soowitaw, kui noored ja tublid mehed öö-wahi ametisse saaksiwad pandud, ja seda mööda siis ka palk, et sest tõeste elada wöib. Aga wähe kütt! Nii kui kuulnud olen, peab linnal suuremaid töötegijaid ja raskema waewa nägijaid ameti mehi ametis küllalt olema, kes ka peawad waatama, kas saawad pääwas paar naela leiba, mõne räime wöi heeringa enesele ja oma perekonnale. Raske wöib küll linna ametis olla, kui mitte rohkem palka ei saa, kui nii palju, et aga hädast hing sees seisab. Sellepärast  ei ole siis mitte imeks panna, kui mõni alamaist ametmeestest oma ametit taieste ei täida ja korras ei pea nii kui kohus on; sest ta peab ju häda pärast sunnitud olema, enesele körwaft midagi teenida, sest nii pisukese  palgaga, kui meie linna alamad ametnikud  saawad, ei wöi keegi üksi, wee! wähem naise ja lastega endid ülal pidada. ..Küll oleks soowitaw, kui neile suuremat palka saaks maksetud, nenda et igaüks wöiks öölda: ..Nüüd saan ma omaga walja ja täidan  ka truuiste oma kohut!" siis oleks S'ul, armas ..Postimees", jälle üks röömu sõnum ..pauna" pista olewat, kuna nüüd kurba sönumet  kandma pead. Trööstigu wiletsad wöi hädalised endid sellega ja oodagu kui uus linna walitsus tuleb: küll ehk siis kõik asjad paranewad." —X — Riiast. Mere meeste koolidest. Riia aealeht «Riisk. Westn." täädustab, et minema talwe olla kõige meie Balti maa! olewa 12 meremeeste koolides 360 noort meest õppinud, kelle hulkas 3 Wenelast, aga teised Lätlased ja Eestlased olnud. Kõik need koolid saanud aasta teel oma ülespidamiseks kroou poolest 15,600 rbl., ja muialt 6,250 rbl. Nende koolides on õpetus üksi talwe, aga suwel  peab õppija merel sõitma. Kui wäga 267