mil MM sõitnud , olnud wäggs kennaste illuminiritud.  JtaliKMKMft. Kaeb t u s. Kõik seitungid  kaebawad wägga waljuste sealatsa rahwa  savikute ning eestseisjate holetuse ning kohhuse  täitmise ülle, kes sedda mitte waewaks ei wötta, Roma linna tulla, nende parlamenti koos Memistest ossawötma. Mitme savikutel pudud  tõeste hea tahtmine ja se wäggi omma kshhust täita. Paljo parrem õlleks, et sesuggused,  kes koggoniste tulla ei woi, ehk tulla ei tahha, omma ammetid nende kätte annaksid, kes neid wallitsenud, et nemmad teaksid teisa nende assemele wallitseda, kes omma kohhust truiste täitwad, muido ei jäe rigiwallitsusel muud nõu ülle, kui wallitsejate kallale minna, et mehhi wallitsewad ja sadamad, kes ommas ammetis truid ja ustawad on, müldo Meks parrem, et parlament ennam kokko ei tulle. AnglisMSslt. Politi ka sõnnumed, mis kuldrannast tulnud, ei pea mitte wägga pahhad ollema, ommetige olla nad Londonis rahwast jallale kihhutanud, et kui sippelgad smmetis; iöseärranis olla arsenalides rut rattal.  Ärrutamast söa- ning wäggede mona minna woor wori peale Woolwihi, kus malmis  pantud aurolaewad nende järrele otawad, et Ohtoahmrikasse tülli platsi wia. Kaks pataljoni  mehhi olla jubba senna ärralainud, sest et Sir Garnet olla Inglis mehhi nõudnud. Hui wöit nende pole peab jama ning nende töö kassulikult eddasi minnema. Ahwrika ühhendud  seltsi mehhed on taplustes ilm taltsutamata  ja nimmelt Houssahs; näewad nemmad waenlast, siis on nemmad ni hullud, et omma  laengut ülles tule kätte lassewad ja hambaid  kirristawad ning neid hammaste wahhel purruks narriks. Et nende ülle parrem matmata  ja neist surem kasso õlleks, nõuab Sir- Garnet pritti söawäggesid abbiks. Kolmas pataljon olla ka jubba kässo kätte sanud, malmis  panna, et kui kästakse, kohhe teele woiwad  minna. Ärimaalt. Laewa õnnetus. Nowembri  kuu lv. päewal on seal hirmus suur õnnetus olnud, Mis kü! m pea ei woi unnustud  sada. Üllemal nimmetud päewa! olla rauast auro läew..Nangpore," mis Kalkuttast Liwsxpooli  piddand minnema, Kingstown! saddamasse tais purjus sisse tormanud. Selle tadung M nud: puuwillad, jute ja salpeter, mis tee peal ön pöllema läinud ja nenda olla ta lama tulles  kesk laewade sekka, mis seal saddamas seisnud,  tulnud ja otse ühhe raskes te ka ditud shooner  laewa peale hirmsa pragginaga läinud, mis ka kohhe olla ärrawaonud; laewa mehhed karranud  pöllewa laewa MkkelaDide -sisse Msanud  nenda wee surmast peästetud. Warsi selle järrele jooksnud ts wee! ühhe teise shoone? laewa peale, mis ka purrustud sanud ja nendasammoti  on ta ka weel üht shaalupi purrustanud,  kelle kaptein seal jures surma sanud. Se käbbi, et ta nenda kolm korda teiste Heale jooksnud, jänud ta minnik waggusamaks ja et fe woi ma ta olnud, sedda kustutada, olla ta suretükki kulidega merre põhja lastud.. Tulli olla jubba nelli päewa laewa peal möllanud ja laewa mehhed kustutades ärrawässinud, et põlle jõudnud purjusi ennam kokko panna. Aeawitteks. Kalewide kalmu Erik ja Otsa Mihkel. Erik: Kuule Mihkel, kas sa loed ka „Postimehi?"  Mihkel: Sei doch kein Schnarr, et sü minu käast weel küsid: „Kas sa loed ka Postimehi?" Ma ütlen Postimehed" on mulle sedasama, mis Zudamehele ta „Talmut,"  Mohametaanlasele ta ..Kooran" ja Indija  mehele ta püha ..Weeda" on. Erik: No kui asi nii on, siis ütle mulle kudas nimetatakse niisuguse köne sissekorda, nagu sul Perno Postimehes auuwäärt Harju Kaarliga on olnud, kas loogik woi politiik, woi mis? Mihkel: Mach Dir doch nicht yutzig, et ühe kõne sissekorrale niisugused nimed annad! ma'p ole kül wiimssid ..Postimehi mite targu  lugenud, sest nüüd oli jo, nagu wa wader  ise tead, kõige parem aeg, kus minusugune nurga-tark „kaga" kallal wois loomutundmist 94