4) linna haige majasse parandamise peale pantud 4. —.5) mitte ei ole tulnud 3 ja 6) Üleüldse wäeteenistuse -saaduse Art. 154 põhja peale tMawara-wäe sekka arwatud 154, ühtekokku 243 meest.' (Järg jääb tulema.) - Kuressaarest. Päästmine surmast. 13. Nowembril, homiko koido aegas, on merewahe  soldatid, wahe majast..Meres" näinud, mere peal umbes kaks üks pool wersta kaldast  emal üht asja olewad, mis likumata paigal  seisnud. Seda kiikriga lähemalt waadates,  on n'ad näinud, et see üks paat olnud,  kus inimesed pitkali sees, kesset jeäd seisnud.  See mõtte, et waesed inimesed säät külmast kangeks tõmmatud pea woiwad surra, äratanud nende soldatite sees seda soowimist, neid surmast ärapäasta. Ilma pitkema järelmötlemiseta,  wötnud wiis meest nõuks, neile appi ruttata ja need olnud merewahk Semen Matwejew, ja soldatid Andrei Terentjew, Simen  Witaslswski, Aleksander Marejew ja Tawet  Wassiljew, need läinud, kui enestele korgi  puust wööd olid ümber sidunud, üht redelit  ja paati ligi wöttes, teele. Nõder jeä, kus peal n'ad edast läinud, praksunud ja pragisenud  nende jalge al. Kui poole maa peale olla saanud, on n'ad oma paati pidand mahajätma  ja ehk n'ad kül mitto korda olid sisse kukkunud, on n'ad ikka edasi läinud aga, kui pool wersta paadist weel emal olnud, pidand n'ad ümber pöörma, sest et see koguniste wõimata  olnud edasi minna, ja tulnud kaldasse tagasi. Loorus olnud otsas, neid õnnetumaid eluga ara paasta. Kaks tundi pärast seda, kui n'ad olid kaldasse  tagasi tulnud, olla n'ad nõuks wötnud, ses lootuses, et jeä selle wahe aea sees paksemaks  läinud, jälle oma kardetawat teekonda ettewötta. Nende ees astunud soldat Terentjew  ja talupoeg KaSsek, üht redelit, piikhaaki, ridwa ja ärapäästmise korgi puust wöru enestega  kaasa wötteS teele. Jeä olla näidanud nattuke tugewam, aga ometige mitto korda jälge att katki läinud. Ometige olla n'ad künni kahe saea sammu peale paadist tulnud, siis olnud ligi saaimne õige kirju, senna jäänud n'ad seisma. Ka need kõige julgemad ei ole julgenud enam edasi minna. Kes aga mitte ei ole seisma jäänud, ega kartma löönud, olnud  Terentjew ja Kassek. Omast elust hoolimata,  olla nemad maoli maas piikhaagi ja ridwa abiga kõhu peal edasi läinud, mitto korda ka sisse waunud, aga teine teist jälle wälja awitanud, künni n'ad wiimaks paadi juure saanud» Nende järele olla ka teised mehed üks haawalt senna tulnud ja on ühendud  wäes üht külmast kangeks tõmmatud meest ja kaks naest, kes sääl paatis olnud, sedasamma  teed kaudo kaldasse winud, kus nemad, peale selle kui soldatid neid jälle hinge olid ajanud, olla kõnelenud, et nemad Abro saarelt  pärit olla, ja nimelt Andrus Kuke, Lena Priski ja Katarina Mislin. Nad olla 10. Nowembril paadiga Kuressaare linna tahtnud minna, aga et sadam juba kinni olnud, on nemad wiis wersta Kuressaarest, mere wahe maja „Ramasar" kohta seisma jäänud, künni tuul neid suure lageda mere peale ajanud ja nemad kogemata senna jea sisse sattunud, kust neid nüüd leitud. Terentjewi ja Kasseki suur julgus on kolm inimest surmast päästnud ja neid nende wamilidele  jälle tagasi andnud. See suur armas? kuse töö ei saa mitte tasumata jaama; sest üks palwe Jumala poole ja teenistus suure Majestäti Keisre Herra wasto, ei jää iial tasumata. Talinnast. Nekrudi wötmine hakkas meie linna jauskonnas reede 21. Nowembril ja laupääwal oli kommission wastowötmisega walmis; wastowöetud noored mehed said pühapääwal  wannutud ja siis läksid igaüks koju. 8. Detsembril peawad aga kõik jälle kokku tulema ja siis saadetakse igaüht senna, kuhu riigiwalitsus neid kässib minna. Niikaugelt kõneleb Talinna seitung, lubab aga selgemaid täädusi edespidi tua. Peeterburgist. Terwise joogi st. Kuida see meil tääda, oli Nowembri kuu wiimaste  päiwe fees saa! suur George ordeni pidu ja kuida seitung ..Wene Znw." kõneleb, on suur Majestat Keisre Herra pidu söömaaja  peal alamal seisawat terwise joogi kõnet pidanud: „Mina joon oma söbrade ja ühendatud  seltsliste Saksamaa keisre Willema ja 407