Brüsselist. Hertsegowina asjust, on alama! feisawad telegrahwi sönumed 24. Oktobri! saadetud: Hertsegowinas elawa Muhamedi  usuliste südames walitseb tuline wiha. Omas kirikutes pidawad n'ad sala koos olemesi,  kus siis kõik sugused nõud saamad ärapeetud.  Mostaris, Bunas ja teistes kohtades,  olla n'ad köwaste ja kindlaks tööks ettewötnud,  Kristlasi, kui ohakaid mahanilta. Serwer  pasha ei pea kõigest sest ettewötmisest midagit  täädma. Hispaniamaalt. Karlistlaöte mässamisest,  kirjutab üks Hispaanlane Bossi seitungi läbi: Rüüd sn see silmaga näha ja kappuga katsuda, et Karlistlased oma mässamise  tuld suure waewaga weel katsuwad hinges  pidada. Mitte ükspäinis ei ole Karlistlaste  käest Katalonien ja üks osa Nawarrast ärawöetud, ja ka need weikesed salgad Karlistlasi,  mis lõuna pool mässasid ja sõdisid, on koguniste ärakadunud, waid ka kõige pealt on rahwa suur rõõmu viskamine, Don Karlost kuningaks saada, kui tolm tuule keerme sees, ärakadunud. Mööda läinud aastal, otse selsammal  aeal, oli Karlistlaöte mäe suurus 80 künni 90 tuhat meest, kes kõik tubliste söariistadega  ehitatud olid/ täna wöime weel häda waewaga 20 künni 25 tuhat meest kokku saada, ja üsna imeks tuleb panna, kui sa ühest tema pataljonist 300 künni 350 meest leiad. See suur wahe ei ole mitte sest tulnud, nagu oleks neid lahingites wäga palju langenud, ehk et mõni iseäralik haigus neid surmanud; ei mitte seeläbi, waid et iseäranis nüüd wiimaste nädalate  sees, wäga palju mehi tema lippu alt ärapõgenenud ja ükski asi ei jõua neid enam kinni pidada; igapääw wöib piiri peal näha, kuida mehed, 10 künni 15 meest truppis, üle piiri wanderdawad. Liig palju ei ole see missist  mitte, kui ütleme, et möödaläinud kue kuu aea sees rohkem pooled Karlistlaste ohwitseridest,  on ärapõgenenud. Üks wahe olid Karlistlaöte  föawäed palju paremlikus korras, kui riigiwalitsuse wäed; nüüd näawad n'ad enam röswlite seltskonnad, kui söawäed wälja. Kar- Wlaste maakonnades on kõik nii ülewäga kalliks  läinud, et enam aru ei ole ja raha tunnewad  nemad aga weel nime pidi, aga mitte Mo pidi. Ons asi nenda, siis ei wöi-Mgi enam imeks panna, kui kuningas Alfons esimeste  Detsembri kuu päiwe sees tahab põhja poolist söawägede juure minna, selle ülemat juhatust enese kätte wötma. Wist on aeg tulnud,  kus noor kuningas, röömurikkast..ülemat walitsust oma söawägede üle oma kätte-wöill wötta ja seda - tüli - löppetada, mis tema ja Dos Karl ost wahel tänini olnud. Türgimaalt. Türklaste töö. Mana tuttaw asi on, et Türklased ikka midagit peawad  tegema, mis teised ei tee. Bulgarienis, Shumla linnas, oli rahwas katsunud nattuke mässamist teha, mis aga kohe waigistatud saanud. Saalatsed pashad olla selle mõtte peale tulnud, seda katsuda wäljapigistada, kes selle mässamise seltskonna peamehed olla ja olla seepärast umbes ZW armsat ja suurema seisuse sees olewat Bulgarlast pitkem aeg Shumla ja teiste kindluste sees wangis pigistanud,  et tunnistama peawad, kes selle mässamist  pea mehed olla. Peale stlle, kui tt'äd neid kül olid piinanud, aga midaM aru saanud  , on n'ad neid lahti lasknud, aga neM astmele, oma wiha kustutuseks umbes üks tosin  mehi, keda n'ad ise süüdlaseks arwanud, kinniwötnud ja Shumla linna wallt peal elusalt  lõhki leigaka lasknud. AMmaKlt. Wa l ese prittt s, ott Oktobri  kuu lõppu! Homiko-Jndiamaak Bombai linnas olnüd. Saält kirjutakse 27. Öktobril: Walese prints tuli täna pärast lõunat kellö 4 meie linna. Kõik ja ligi lndia würstliku meeste otid temal wasto teda teretamas ja wastowötMas. Arutu rahwas  olid senna kokku kogunud, kes seda suurt külalist näha tahtsid ja rõõmu öiskamine kõlas  ühest rahwa otsast teise. Kiriku-sönumed. Perno Eliisabethi-kirrk. Ristitud: Eduard Heinrich Põlgas. Karl Oskar Pern. Gustav Martin Tomasfok. - Helene  Oders. Martha Pauline Lammas. Surnud: Kadri Tönnisson, Z 7 aastat watta. Karl Ulrich ZürgSnson, 2 näda- 374