Saksakeele ajaleht olla kirjutanud, aga just pool neidki weel rentnikuid tegu rendi kõrwa tegema, kes waheajal  puhast raha oliwad maksnud. Ei aita ükski asi, pead teu-orjust tegema, kui oma kohta üles ütelda ei taha. Elu läheks ehk weel edasi, kui teu eest wäärilist  palka maksetakse, aga seep see on poole hinnaga  pead tööd tegema. Heina ja lõikuse aeg on kõige wiletsam, sest ehk küll hulga peret pead pidama, jäta siiski oma loog wõtmata, ehk mis weel kahjulikum  oma küps rukkipõld tuule raputada ja mine mõisa põllule. Siis on teadawad lõikuse- ja heina-tükid teha ja seal olgu kõik inimesed platsis. On ilmad ilusad, siis läheb weel; aga kui halwad ilmad on, siis on meie elul kümme kord halwem magu, kui päris wana orjuse ajal. Nüüd tahawad tööinimesed suurt palka ja kust palk peab tulema, kui wilja õigel ajal wõimalik ei ole põllult ära koristada? Häda on meie pool nii suur, et juba jälle palju rahwast  Väljarändamisest juttu hakkawad tegema." —Z. Gagremaalt. Saarema koolidest seisis hilja aja eest tagasi „Eesti Postimehes" kin, kelle järele need koolid wäga nurjatuma oleku sees üteldi olewat. Nüüd on Saaremaa seminari kooliõpetaja G. Markus seda kirja nii heaste „Eesti Postimehes" kui Saksakeele  ajalehtedes waleks püüdnud ajada. Selle wastuse  seest saame teada, et seiemaale Saaremaa seminarist  44 kaswandiku wälja on tulnud. Neist on praegu Saaremaal 8 kihelkonna koolmeistriks ja 12 walla koolmeistriks ja 8 muis tallitustes ja ametides. Eestimaale wälja rändanud on 8, ja 7 on ilma eksamita  wälja astunud. Peale selle on üks surnud. Jmekspannes loeme, et Saaremaa wallakoolmeistrite palgad 5 künni 50 rublani suured on. Kuidas niisugune  lugu üleüldse wõimalik on, seda meie ei saa aru, ning oleks wäga soowida, kui mõni selle üle kirjutaks,  kuidas koolmeister 5 rublase palgaga aastas koolmeistri ametit peab. See kõlab nagu sündmus mõnest töisest maailmast. Narmast. Öösel 1. Detsembril on Narwas kaks tulekahju olnud. Waewalt oli esimene kustutatud, seal anti ka töisest teadust. Kui tuli ka selle juures suure waewaga ära oli kustutatud, leiti prügi alt kolm ära põlenud surnu keha. Ja mis weel haledam ning hirmsam, kahest oli tunda, et nad enne tulekahju mõrtsuka käe läbi oliwad surma saanud. Maja peremeest  (üks Eestimees nimega Jakob) peeti rikkaks inimeseks.  Mõrtsukad oliwad teda kahe töisega wistist puhtaks rööwinud, ära tapnud ja siis oma hirmsa kurja töö katteks maja põlema pannud! Küll Jumal saab seda hirmsat tegu päewa ette tooma. Kuuramaalt. Kuuramaa! peetakse praegu kangeste  selle üle nõu, kiriku.waldade talukohte päriskohtadeks ära müüa. Mõned ajalehed on selle poolt, töised selle müümise wasta. Meie ei mõista, mikspärast siis kiriku waldade talukohte ära ei wõi müüa, kui kõik muud talukohad päriskohtadeks tehakse. Kui müüdud talude raha intressi peale pannakse, siis wõiwad kirikõpetajad selle raha intressist auusamal kombel elada, kui et nad nüüd omi waldasi walitsewad  ja sagedaste „oma talupoegadega" prytsessiwad. Kiriku auule ja meie kirikliku elule oleks suureks kasuks,  kui kõik kiriku waldade talud ära saaksiwad müüdud  ja raha nende eest kui kiriku kapital intressi peale pandud. LMmiH. Tukumis on l. klassi walitsejate Kristlaff U' 9 jäte arw 45 (20 Kristlast ja 25 Juuti) ja 111. kl. anv 196 (127 Kristlast ja 69 Juuti). Seal saab siis uus linna walitsus suuremaks jauks Juutidest kokku seatud olema. Lätimaalt. Lätikeele ajalehtede arw on kaunis suur meie Eesti ajalehtede kohta ja igal ühel on ka kaunis hulk lugejaid. Nimelt on lugejate hulk järgmine mööda läinud aastal olnud:. „Latweeschu Awises" 8500 lugejat, „Rigas Lapa" 3600 1., „Baltijas  Wehstnesis" 4000 1., „Bals" (tänawu sügise asutatud) 2000 lugejat. Üleüldse on Lätlastel praegu 8 ajaleht, kellest üks iga päew wälja tuleb ja kaks leht kaks korda nädalas käiwad. Tulewal aastal pidada  weel üks uus põllutöö ajaleht juure tulema. Peeterburgist. Ketserina Majesteet jõudis 1. Detsembril pärast lõunat Liwaadiast Peeterbmgi tagasi. Wäga uhkeste ehitatud ja ilusaste walgustatud  Nikolai raudtee hoowis wõtfiwad Neid wasta Ketserlik Majesteet ise, Suurwürst Troonipärija ja töised Suurwürstid Nikolai Nikolajewitsh, Michael Nikolajewitsh, Wladimir ja Aleksei Aleksandrowitsh ning weel mitmed muud Keiserliku sugukonna liikmed. Kui Ketserina kõiki enese Keiserlikuid wastuwõtjaid oli teretanud ja wastu tulnud tõllas sõitma hakkas, tõusis päratu suures rahwahulgas südamelik rõõmu hõiskamine, mis peale mõlemad Majesteetid teretates wastutasiwad. Hõiskaw rahwa hulk ulatas künni talwe-palleini, kuhu ka Ketserina Majesteet läks. Õhtu oli päälinn tulede ja lipudega ehitatud. Keiserlik Kõrgus, Troonipärija abikaasa  on päälinna waeste ja haigete heaks kolmtuhat rubla kinkinud. Riigi kantsler würst Gortshakow on riigi wälimise asjade ministeeriumi juhtimist jälle enese peale wõtnud. Peeterburgis on Wenekeele raamat wälja tulnud, kes Soomeseltsi rahwastest Weneriigis räägib, nimelt Soomlastest, Eestlastest, Kareelidest  ja Liiwlastest. Selle raamatu järel on Soomesugu rahwaste hulk Weneriigis umbes 2,580,000 hinge. Eestlasi olewat nende seas 700,000 hinge, mis küll natukene mähe on arwatud. Laste suremine. Nagu järele on arwatud,  surewad Weneriigis 1000 lapse pealt esimeses  elu-aastas 260 last ära. Töistes maades sureb iga 1000 lapse pealt: Austrias 260, Prantsusemaal 205, Preisimaal 165, Inglismaal 140 last ära. Soomemaalt. Soomemaa ajalehtede arw on praegu kaunis suur. Esimene Rootsikeele ajaleht tuli Soomemaal aastal 1771 wälja, esimene Toomekeele  ajaleht wiis aastat hiljem, see on aastal 1776. Umbes neljakümne aasta eest tagasi hakkas aga ajalehtede  arw Soomemaal jõudsaste kasuma, nimelt seeläbi,  et sell ajal Soome rahwauslikud püüdmised elawalt  liikuma hakkasiwad. Praegu tuleb Soomemaal 54 ajaleht wälja; neist on 24 Rootsikeele ja 30 Soomekeele ajalehed. Helsingis saab tulewal aastal suur piimatallituse  näitus olema. Senat on 2400 markka seks kinnitanud, et waesemad talupojad sellest rahast reisikulu saawad ja näitust waatama wõiwad minna. Näitus alustab 26. (14.) Märtsil 1879. Kuulus keele-uurija Dr. Lönnrot on Soomemaa Kirjameeste Seltsile ühe raamatu käekirja kinkinud, kus kõik wanad rahwa nõidus-sõnad ja laulud  sees on. Selle raamatus peab.25,440 wärssi olema. Jegorjewstist. Seal andis üks ülem korraga teada, nigrutide seas olla üks tüdruk. Asi waadati järele ja leiti järgmisel wiisil olewat: Nigrutite stssekutsumise  kirjas oli ühe noore mehe „Aleksander Jewlewi"  asemel kogemata „Aleksandra Jewlew" trükitud, mis läbi siis üks selle nimega tüdruk ennast kroonu teenistusesse oli pidanud pakkuma tulema. Wõis selgel  kenal neiul küll süda sees põksuda! Jekatermosslawist. Wiina joomise wili. Et wiinajoojad oma wanema ea sees jampsima hakkawad ja oma mõistuse poolest wigaseks jääwad, seda on peaaegu igas wallas ühe ehk töise joodiku juures näha wõimalik. Aga hirmus on see lugu, mis Jekaterinosslawis  ühe joodikuga sündis. Talupoeg Jwan Sassuhha, 50 aastat wana, tuli pulmast joonud pääga koju. Tuppa astudes, wõttis ta kirwe kätte ja tappis  sellega enne oma naise ja siis oma wiis last kõik ära, kes rahuliste magasiwad. Siis tõi ta ühe suure tündri ligi, ja hakkas hirMsaste ära lõhutud surnukehast  sinna sisse panema. Seal juhtusiwad naabrid peale tulema, kes teda kinni wõtsiwad. Tee peal wallamaja poole kiskus ta ennast aga naabrite käest lahti, jooksis lähema hoowi peale ja kukutas ennast kaewu, kus ta ära uppus. Seesugune hirmus ots wõib iga joodikule kätte tulla. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Hesseni hertsogi majas on peaaegu  terwe perekond kurgu haiguses maas, ning suri seal esmalt hertsogi tütar ära ja nüüd ka hertsogi abikaasa Aliis, kes Inglismaa kuningana töine tütar oli. Velgiamaalt. Miljonite waras. Miljonite märgadest on wiimasel ajal palju kuulda. Stroussbergi  protses Moskwast on meel igamehe meeles, ja et Juhanzew Peeterburgis mõne miljoni paigale on pannud, kelle protses alles tulemas on, teab ka igamees.  Aga nii sügawalt ei ole meel keegi miljonite waras Eüroopas omad marga-näpud wõera raha kottide  sisse pistnud, nagu rahapanga ametnik T'Kint Belgiamaal, kes paari aastaga 28 miljoni on mõistnud  panga raha ära warastada. TMnt'i palk oli paljalt 1500 rubla aastas, aga ta elas nagu mõni kuningas, nii toredaste, ja tema armukene Lolo niisama  suurelt. Tema protses on nüüd lõpetatud ja seal juures imelikud asjad awalikuks saanud. TMnt mis lausa päewa ajal rahapakid pangast oma kodu ja tõi nad wana ajalehe paberiga täidetud jälle tagasi, ilma et järele oleks waadatud, mis paki sees. Nii oli ta ühel ainsal päewal 4 miljoni warastanud. Kõik ametnikud pangas teadsiwad, et ta warastas, aga nad oliwad wait: kus nii kangeste hööweldatakse, seal langeb  laasta igasse külge. Wiimaks pidi asi ommeti awalikuks saama ja seal leiti, et panga kassas 28 miljoni pranki ehk 7 miljoni rubla puudusiwad. TKint on 15 aasta peale wangiroodu mõistetud, ja ka tema abilised saamad wist kohtu alla langema, kes nüüd paljad tunnismehed tema protsessis oliwad. Aga kes raha enam tagasi toob, mis kõik kadunud! ( Belgiamaa ultramontaanlastel on sellest ajastHnmi, wõit parlamendis wabameeleliste poole sai, wäga pahad päewad olnud. Käua aega oli walitsus  nende käes ja nemad tarwitasiwad oma wõimust siin nii wäewalla kombel, et midagi selle järele ei küsinud,  mis uus aeg tarwitab. Nüüd on nende wõimus  otsas ja wabameeleliste käes on healte paljus. Aga mis teemad ultramontaanlased? Nemad püüawad  wabameelelisi sozial - demokraatlaste ja internatsionalistidega  ühe järje sisse seada, et neid nii Nagu kardetawaks teha. Seal on neile aga nüüd parlamendi president tõtt ütelnud, mis läbi terwe Eüroopa kõlab. President näitas neile ette, kuidas wabameelelised ilmaski seaduse teelt kõrwale ei lähe, kuidas aga just kiriklased needsinatsed on, kes ennast nimelt Saksamaal sotsial-demokraatlastega ühendanud. Aga ka Belgia kiriklased on sedasama mitu korda teinud, ning ultramontaanlaste ajaleht „Courier de Bruxelles", kes Belgia päälinnas wälja tuleb, on alles hilja aja eest tagasi Itaalia kuninga kallale kippuma  mõrtsuka - tööst tunnistanud, et kuningas seda ära olla teeninud. Parlamendi president Frere-Orban lõpetas oma kõnet, keda suure hõiskamisega wasta wõeti, nende sõnadega: Meie ei taha muud, kui seaduse  täitmist nüheaste oma wastalistele kui iseendale. Seadusliku wabadusega üksi tahame wabaduse leppimata  waenlaste üle wõitu saada." Sellest näeme, et ultramontaanlased (mustakarwalised) igal maal ühe sugused on. Ise nad käiwad igal pool seaduse wastalist  teed, kus nad ennast sagedaste kõige toorema ja kõlwatuma mägedega ühendawad, aga auusa parteidega  wõideldes muialt abi ei leia, kui laimamisest. Ja mida nurjatumamad nad on, seda enam katsuwad nad laimamise nimesi töistele anda, sest seesugust nimest  ei ole neil tarwis kaugelt otsida, kui aga maewaks  wõtawad, iseennast waimupeegli ette seada. Inglismaalt. Kõige perekamad linnad Eüroopas  ja Ameerikas on Inglismaa ajalehtede järele järgmised: London 3,588,304 hingega, Pariis 1,988,806 h., Nju-Joork 1,084,528 h., Berliin 1,010,650 h., Filadelfia 876,118 h., Wiin 727,271 h., St. Peeterburg 779,405 h., Bombee 644,405 h., Gläsgoo 566,940 h., Liwerpool 535,681 h., Mäntshestr  530,765 h., Naapoli 457,497 h., Hamburg 406,104 hingega, n. n. e. Kirja wastused. 411 ja 412) A. K—g M—s. See nõu on hea, aga sellest asjast  awalikult rääkida, nii kaugel meie asjad weel ei ole. Teie laulu wõib ehk soowitud kohal tarwitada. 413) A. E—k T—s. Teie kirjas on palju häid mõtteid ja sellepärast saame teda edespidi awaldama, aga natukene muudetud. 414) J. J. A—s. Täname wäga! Oleme kohe trükki pannud. 415) —ll— M—a. Teie kiri on meid wäga rõõmustanud. Olge nii head ja saatke oma töö seie, meie tahaine teda hea meelega läbi waadata, ja saame teda, kui wähcgi wõimalik ka trükkima. 416) H. A. R—l. Olge terwe! ühe tüki saame neist jutustatud  lugudest trükki panema 417) C. G. J. W.-M—s. Ei wõi Teie laulu trükkida. 418) Eestilane. Ärge kartke! Selle mehe jõud on liig wäeti kui et ta meie „ poodi" kinni jõuaks panna. ' 419) J. E. P—s. Saame Teie kirja Eesti õigestkirjutamisest ka awaldama. 420) J. L. K-s. Arwame, et Teie kiri ilma kasuta liig palju paksu werd saab sünnitama. Heidame ta sellepärast esiotsa kõrwale ja saame teda ehk edespidi tunnistuseks, kui tarwis peaks olema tarwitama.  ' 421) H. T. J—s. Olge tänatud nende sõnumete kui kõikide muu toimetuste eest! « Saame Teie soowimist täitma ja Teie kool: Pühitsemisest raakuna, ehk küll lühendatud. 423) H. L. W —s. Teie „Nalja Mardi" lugu saame tarwitama. 