Perno Postimees ehk Näddalileht M 23. RU7K AOnes reede 4. Juunil.^ aasta. Psmsa WastiMees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hwd on Pernus J. rubla ZO kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Inimene on ise oma õnne sep. 11. Omalt maalt. Riast: Berlini konwerentsist. -- Üleüldse wäeteeniswss  asjust. Tartust: Taliwilja pöllude seisusest. Talinnast: Statisti sönumed. Peeterburgist: Australiamaa rasw. Sõalaewade walmistamisest. Telegrahwlikud sönumed. — Warshawist: Rahwa aru. Odessast: Põgenejatest.  -- Wöoralt maalt. Verlinist: Mis seitungid kõnelewad. Ülesantud mõrtsuka plaan. Keiserlik kõne. --- Brüsselist: Mässajate kiri. Bukarestist: Lume tuisust. - Paha töö. Kostainitsast: öahingist. Kiriku sönumed.—Kauba  hinnad. Inimene on ise oma õnne sep. N. Minema kord jm meie jut ruumi puuduse pärast pooleli; tahaMe siis täna seda löppetava  nmg tema elulugust tähelpanna, kuida Me käsikäib, kes õigust armastab ja pettust wihkab. W tema uks käbi ja läbi õige mees oW sseMast on Zumal ka tema ettewõtmesi lasknud korda minna ja teda wäga õnnistanud.  Alama! seisaw jut peab meile tema asja meel õige selgeks tegema ja ta seda, et ta kõige oma rikkuse juures Mitte sitke ega ihnus ei olUud, wmd kus häda kõige suurem oli, säal oli ka l ema oma abiga malmis nende silmawet  kütwatamas ja häda kergitamas. Tema elu lugust ja rikkusest kõneldakse: Ühest ainsast Wast wöime seda selgeste näha, et tema  kaubitsemisel Zks kindel ja tugew alusmüür  al oli, mis Midagit tormi ega maru ei kartnud. -- Aastal 1873, kus kauba aja- mine mitmesuguste takkistuste läbi ei tahtnud edasi minna ja palju suuri kaubamajasid niihästi  Eüropa, kui ka Amerikamaal ümberkukkusid,  see on pankrotti jäid, ei olnud Stewart kellegile koppikast wõlgu, waid tema rahakast oli kuhjaga raha ja magasinid kaupasi täis, mis ta kõik kohe maksetud raha eest oli ostnud.  Siin ei woi meie ka seda mitte tähendamata  jätta, et Stewart iialgi üht panga maja ei ole kummardanud, ega tema abi pruukinud,  ja kõige selle juures, on tema kõik kaubad  kohe waljamaksnud, ega seda wähemadki wöla peale wötnud. Nenda õiguse teel edasi kõndides, kaswas tema kaptal, nenda et pea hakkas ümberwaatama, kust enesele paremat kaubitsemise kohta saada ja seda ei pruukinud ta kaua otsida, ja igaüks, kes nüüd Newüorki linnas käib, wöib pea suurt ja märatumat Stewarti kaubamaja leida. See maja, mis ta siis ostnud, olnud wäga suur ja maksnud pool miljoni naela sterlingit. Aastad laksi-