need on kõik enamast noored ja nõrgad nende mõte mõedetud ja kinni kaabitud, nende kukrud kõhnad  ja istmed madalad, ning sellepärast rahwa hulgas kerged. Mis teha? Aga suguwend! „Saa agaraks,  pea kindlaste!" Nõnda räägib Läti seltsile õnnesoowija  telegramm. Nõnda lõpetame ja selle peale kinnitame endid seks korraks ka meie." — Selle,, Pärnu Postimehe" kirjale lisame meie omalt poolt weel juure: Riia Läti selts on nimelt sest ajast saani nii tugemaks liigete kui wara poolest läinud, kus ta ise omale maja ehitas ja oma seltsi-elu sell kombel ühe kindla põhja peale seadis. Olgu ta aga ka küll meie linnade laulude seltsidest ees ja suurem, siis on ommeti  meie põllumeeste seltsid ka jo tubliste tööd teinud, ning oleme nende poolest jälle Lätlastest ees. Ka on põllumeeste seltsid praegu meie rahwa elule weel tähtjamad, kui linnarahwa seltsid, ning soowida oleks, et iga isamaa ja rahwa armastaja neid põllumeeste feltsisi igapidi aitaks edendada. Kui meie põllumehed kõik „agarad" oleksiwad ja teaksiwad, mis neile kasuks on, siis wõiksiwad ja peaksiwad meie põllumeeste seltsid nii kaswama, et pea keegi meie maa muusugu selts enam nende wasta ei saaks. Siis oleksiwad neil pea omad seltsimajad, omad põllutöö koolid ja muud asjad, mis sada liikmele wõimata ehk raske, tuhat liikmele aga jo mängu asi on. Wiliandi põllumeeste selts on nüüd jo alustuse üles wõtnud ja tahab omale ise seltsimaja ehitada. Tehku siis Jumal pea meie kõikide  põllumeeste mõistused nii selgeks, et keegi aega ei wiidaks, kätt selle asja külge panemast rahwale Muks ja enesele kasuks! Hobuste kaswatamise komisjoni liigeteks  on Riia maapääwa peal walitsetud: Staöl von Holstein-Taali, von Middendorss-Põrawere ja paron Pilar von Pilchau-Audra. Taluhobuste näituse ja katsumiste komisjoniks on sealsamas walitsetud: N. von Klot-Jmawere, F. von Stryk-Ridage ja Boltho von Hohenbach Wolmrist. Peeterburgist. Kindral-adjutandi Trepowi termis on jo jälle nii kaugele tagasi tulnud, et ta oma ameti tallitust ise edasi wõib ajada. Soe tõbi on Peeterburgis nii laialiseks läinud, et 5. künni 11. Weebruarini 793 inimest ära on surnud, see on aastas läbikaudu arwatud 61 inimest 1000 pealt. Nii suurt suremist ei ole praeguses  aastasadas Euroopa linnades weel sugugi olnud. Üksi Pariisi linna sisse piiramise ajal 1870 —71, kus nälg ja rõuged seal hirmsaste walitsesiwad, suri seal 60 inimest 1000 pealt läbikaudu aasta kohta arwatud ära. Arwatakse, et pleki-soetõbi Türgi wangidest  meie maale on toodud. Nimelt olla see haigus  külge hakkaw, kui haige pesu külge puudutakse. Inglaste nõudmiste pärast kongressi kohta, kirjutab „Golös'": Grahw Beäeonssietd ja tema seltsimehed wõiwad julged olla, et Wenemaa oma olemist  Inglismaa wasta mitte ei saa muutma. Rahulepingu  punktid saamad Inglismaa walitsusele õigel ajal ette pandud; selle ettepanemisega nii on arwata  on aga ka kõik tehtud. Kui Inglismaa loodab, nagu Sir Northcote (ütle: Noartskoöt'i) sõnadest  näha, et lepingu punktidega ühes mõned ametlikud  seletused ja täiendused ligi saamad tulema, siis ta eksib. Tema osawõtmist kongressist ei wõi mitte sarnaste täienduste peale põhjendada. Kongressile saamad üksi need rahulepingu punktid ette pandud, kellest Wenemaa arwab, et naad Euroopa arutegemise alla langemad. Kui Inglismaa mitte wõimaliku ei arwa olewat, nende tingimiste all kongressist osa wõtta, siis on temal priius, ennast kõrwale hoida. Seesugusel  loul ei saa kongressist ühtegi saama, mis üle Wenemaa, nagu jo sagedaste oleme ütelnud, mitte wäga murelik ei saa olema. Temal seisab siis töine palju mõnusam tee lahti, see on Kontinendiriikidega üksaawal kokku leppida. Würst A. M. Dondukow-Korssakow on Bulgaaria kubernäriks nimetatud, würsti Tsherkaski asemel, kes San Stefanos äkitse ära suri. Leib läheb kalliks. Peeterburgi ajalehed jutuStawad, et seal rukki jäme leib paari kuu eest tagasi V- kopikat kallimaks läinud, ja nüüd kaupmehed  jälle V- kopikat naela pealt juure pannud, nii et halwema leiwa nael 3, ja parema nael 3V- kopikat  maksab. Sell' kombel on rukki leib paari kuu sees 40 kopikat puuda pealt kallimaks läinud. „Riigiwalitsuse Teadustaja" järele on Jaanuari  kuus Liiwimaal 32 tulekahju olnud 29,950 rubla eest, Tallinnamaal 9 tulekahju 12,920 rubla, ja Kuuramaal 8 tulekahju 4846 rubla eest. Stawroopolis on mitu pääwa nii hirmus torm ja lumesadu olnud, et palju kahju on teinud. Linna uulitsad olla nii täis lund olnud, et aknaid ja uksi suure waewaga lahti saadud. Kui suur kahju on, ei ole meel wõimalik ära määrata, aga kardetakse, et inimesi ja elajaid hukka on saanud. Odessast. Ka Odessast tulewad sõnumed, et seal esimese poole Märtsi kuu sees hirmus torm ja lumesadu  möllanud, mis kõik teed kinni pannud, nii et raudtee sõidud ka tükiks ajaks seisma jäänud. Wõeralt maalt. Türgimaalt. Gultani termis olla wäga Hüdakme/ Mma ei pidawat muud mõtlema, kui et tema elu kallale kiputakse ja tema wasta mässamist tehakse. Rahulepingu allakirjutamise juures olla San Stefanos järelseisaw lugu sündinud: Kui Sofvet-Pashaa selle, oma isamaale nii kurwa tokumendi alla oli kirjutanud, hakkas ta krambikombel nutma ja laskis ennast aga suure waewaga waigistada. Siis ütles temale Jgnatjew: „Waadake, ma olen Teile kohe ütelnud, et Inglane Teid maha saaks jätma. Inglased ei ole meel ilmaski sõna mõistnud pidada; asi on nii tulnud, nagu ma ette olen ütelnud." Inglane saadab ikka meel uusi laewu Dardanellidest  läbi Marmora meresse. Suleiman-Pashaa oli kohtu alla antud, aga sõakohtu president ja prokurator panemad wasta ja ei taha seda kohut alustada, ega ka kaebdust edasi ajada. Kreekamaalt. Ateene linnast saadetakse ühe JnWMMulljalehele jarelseisaw traadisõnum: Minul oli äüu, kuninga Georgiga rääkida, kes praeguse aja tõsidust ja seda wastamist, mis tema peal seisab, wäga hästi ära tunneb. Minule öeldi, et kuningas nõuuks on wõtnud ja malmis seista, kui tema kohus seda nõuab, isamaalikult ette astuda. Mässamine Makedoonias  läheb wäga suureks; 7500 meest seisawad seal sõariistade all. Türgi walitsuse langemine ja ühendamine Kreeka maaga on igal pool kuulutatud. Platamena kantsi, Olümpuse mäe jalal, on Kreeklased ära mõitnud. Ühe Kreeklaste wäehulga, kellel 700 meest oli, on Türklased Kiamana ligidal nii ära hukanud,  et paljalt 50 meest eluga peasesiwad. Türklased  pistamad kõik külad põlema ja hukkamad ka naised ja lapsed ära. Üks Austria maa aurulaew on palju põgenejaid wasta wõtnud. Siin on Kreeklased malmis, tulgu mis tahes, oma wendi Türgi walitsuse  alt peasta. Jtaaliamaalt. Rahwa saadikute parlament oli presitendiks walitsenud. Et aga Cairoli ministeeriumi wastaline on, sellepärast wõttis terwe Itaalia ministeerium ennast ametist lahti. Kuningas  Humbert soowib aga niisama suurema hulga tahtmise järele walitsust pidada, nagu tema õnnis isa Wiktor Emanuel, sellepärast oli ta Cairolille ülesannud,  üht uut ministeeriumi kokku seada, mis see on teinud. Inglismaalt. Rahu- ja sõa - himulised karwupidi koos. Londoni Heidpaarkis oliwad rahupartei liikmed 11. Märtsil Herberti juhatamise all kokku tulnud, et oma rahutahtmisest awalikult tunnistust  anda, nagu see Inglismaal nüüd mood on. Mehed oliwad suures aias jo koos ja kõned rahust ja muu ilusa asjadest hakkasiwad ka kuuldawaks weerema,  seal tuli korraga töine hulk inimesi ligi, kes lipu selle pealkirjaga ühes kandsiwad: „Wene wastane isamaa ühendus." Herbert pidas nüüd sest kõnet, kuidas sõda üksi toori-partei (mõisnikule) kasuks olla n. n. e., mis juttu sõahimulised nurisedes pealt kuulasiwad,  sest nende taskus kõlises jo tooride raha. Siis tegi rahupartei otsuseks, et ta rahu tahab. Nüüd hakkasiwad aga ka sõahimulised kõnest pidama ja tegiwad  otsuseks, et naad sõda tahawad. Nende koosolejate  hulk oli ühte kokku 30,000 künni 40,000 meest. Aga sest ei olnud weel küll, et kõneldi, sõahimulised tahtsiwad oma sõahimu ka kohe teuga ülesse tunnistada. Kedagi ei jäetud nokkimata, ja hertsog von Teck'il lõiwad naad kübara pääst maha, sest et teda Wene saadikuks grahw Shuwalowiks pidasiwad.  Ka rahumehi hakkasiwad naad oma rusikatega silitama, aga et need niisama wasta andsiwad, jätsiwad  selle ettewõtmise pea jälle katki. Siis läksiwad naad Gladstone maja ette, kus naad hirmsat kära tegiwad. Sealt marssisiwad grahw Beaconsfieldi ja Türgi saadiku majade ette, hüüdsiwad siin ühtepuhku „Elagu!" nii et õhk käes mürises ja hakkasiwad siis oma Inglismaa isamaalaulu mõirama. Isegi on mõista, et need inimesed see kõige alam rahwa pera oli. Selle teel oli aga toori-parteil korda läinud, rahu-armastaja Inglaste awalduse tähtjast wähendada ja teda rahwa silmas tühjaks teha. Saksamaalt. Dr. Strousiberg, kes nii palju ja nii mitmed miljonid wõeraste raha paigale on pannud, tahta nüüd Berliini linna üheks sadama linnaks teha. Ehk küll Berliin 105 —106 jalga merepinnast kõrgemal  seisab, siiski olla mere mett kanaali läbi wöima lik nii kõrgele juhtida. Kas aga inimesed omad miljonid  jälle vr. Strousibergi kütte selle ettemõtmiseks saamad uskuma, seda meie meel ei tea. Põhja -Hiinamaalt. Näljahäda. Nagu Euroopas  mullu ja tänawu, mi langes ja langeb ka Aasias tuhandate kaupa inimesi surina rüppe. Sai aga siin surma-ingel omad saagid mõekade merise töö läbi kütte, siis langemad temale seal näljahäda läbi sadatuhanded ja miljonid hõlma. Esite oli suur näljahäda  Jndiamaal, kus 20 miljon inimest tema piina tundsimad ja tuhandate kaupa ära suriwad. Waewalt hakkas seal häda kustuma, tuliwad sõnumed, et Põhja- Hiinamaal mitte sugugi wühem kui 70 miljon inimest kõige hirmsama näljasurma kätte langemas on. Mõnes  kohas on jo kõik puud ilma kooreta, keda inimesed  omale toiduks ära on tarwitanud, kõik põllud on rohust paljad ja näljastest tühjaks söödud, ning inimesed  toidawad ennast mullast. Naisi, tüdrukuid ja lapsi pakutakse müüa, aga ka raha ei maksa enam ühtegi, sest toit on otsas, keda raha eest wõiks osta. Kolm aastat on seal maal järestiku kange põud olnud,  ja see põud on, nagu endine Inglismaa saadik Hiinamaal, Thomas Made, tunnistab, sest tulnud, et metsad Hiinamual ära on kautatud. Mida suuremaks ja paksemaks rahwa hulk tõuseb, seda enam kautatakse metsad ära ja maad lähemad kuiwaks. Ohu niiskus kaub wähemaks, ning kui wiimaks maa kliima ennast jo nii muutnud, et wiljasigindusele kahju teeb, siis on raske uue metsade külimise teel seda wiga parandada.  Kana, kes kuld mune munes, on surnud. Selge on, et Hiina põhjapoolse lagendikude metsadest paljaks laastamine seal niisama näljahäda sünnitaja on, nagu Indias. Meie oleme oma põllutöö lisalehe 4 sees metsadest pitkemalt rääkinud ja näitanud, , kuidas osast sellesama wea pärast manast mitmed maad oma rikka wiljasiginduse ära on kautanud ja täitsa nurja läinud, nagu näituseks manast rikka siginduse  poolest kuulsa Jordani jõe äärsed maad. Mis Hiinamaa näljahäda hirmsaks teeb, on see, et sinna Eüroopast mingisugust abi ei saa wiia, ja et ka Hiina walitsusel seda jõudu ei ole, hädalistele appi tulla. Ehk küll Lõuna-Hiinamaal wilja küllalt on, siis on ommeti teed nii waewalised ja mäed ja mägistikud on takistuseks wahel, et sadatuhanded enne ära on surnud, kui abi sinna jõudnud. Raudteest seal ei ole. Hiina walitsus on alles hilja aja eest tagasi esimese raudtee, mis üks selts seal oli ehitanud, ära ostnud ja ära lasknud lõhkuda üksi selle pärast, et midagi uudist rahwa sekka ei tuleks ja mana olek ja mana wõimus ikka muutmata edasi kestma jääksiwad. Tagamara aga Hiina põllumeestel ka ei ole: nemad elawad käest suhu. Ehk küll maa muidu wäga rikas siginduse poolest, siis on ommeti rahwast wäga paksult  seal elamas. Tuleb siis mõnel aastal wilja ikaldus,  siis on ka näljahäda käes. Praegu on aga põud nii suureks läinud, et jõedki ära on kuiwanud, nii et nende peal madala lootsikutega waewalt meel edasi saab. Ja mis on seesuguse hirmsa näljahäda wiimane ots? Suurel mõedul käsile wõetud wälja rändamine. Jo enne oli palju Hiinlasi Ameerikamaale, näituseks Kaliforniasse wälja ründanud; nüüd saab toidu puudus  miljonid taga järele ajama. Aga kuidas neid siin wasta wõetakse? Jo nüüd on, nimelt San Franziskos,  nii suur wiha Eürooplaste seas Hiinlaste wasta, et were ärawalamine kaugel ei ole. Tulewad weel miljonid Hiinamaalt peale, siis ei ole imeks panna, kui Hiina näljahäda Ameerika riikide walitsustele  praegu niisama palju muret teeb, kui Hiina enese walitsusele. Sest Hiinlane on tubli töömees, nii et Cürooplane naljalt tema wasta ei saa. See teeb aga Eürooplaste seas paksu werd, ja kus Ameerikas  kord jo weri paksuks on läinud, seal ei ole ka werine mässamine enam kaugel. Uued sõnumed. Wenelase ja Inglase wahel lähemad asjad ikka kirjumaks ja on lugu peaaegu jo nii, et kokku leppimist raske loota on. Wenelane on küll kõik tei-