Beirutis asset, olla kindralkubbernidele palwe kirjad kirjutanud ja neid pallunud ruttust selle eest hoolt kanda, sedda mässamist waigistada,  enne kui se lilg sureks läinud. Afiamaalt. Wee upputusest. Ühhes Zndiama linnas, mis Sumti jöe äres, kus MOl) maea ja Ä5,l)00 innimest sees ellamas, on korraga joe wessi ülle kallaste tõusnud ja kõik linna ärra upputanud. Kuida kirjutakse,  on wessi selle linnale hirmus suurt kahjö  teinud, arwatakse kaks künni kolm tuhhat maea kokko langenud ollewad ja peale kümne tuhhande innimese ilma peawarjuta janud; õnneks ei olle innimest seal hukka sanud. Se õnnetus on 55. Septembril nende kaela tulnud  ja mõnda päewa kestnud ja kuida ööldgkse,  on wessi siis, kui kirri sealt ärra sabetpd,  ikka weel tõusnud. Uemad sõnnumed. Bolderast, W. Oktobril enne lõunat. Ni kaugele, kui meie silm üllatab watama, ei olle Düna jões jeäd nähha: tänna tullid 8 laewa Riast Möda jögge purjutades ilma keetmata  alla. ' Berlinist, 2. Nowembril. Winist antakse teada, et Austria keiser Wennema suurtwürsti Mihael Nikolajewitshi lahkeste wastowötnüd. Sea! odetakse üht ringkirja, misga rigiwalkitsus  fedda peab teada andma, et krahw Beustist  seatud politik peab üllal petud sama. Berlinist, 3. Nowembril. Suurwürstina Helene Pawlowna tahhab sennist Berlini jäeda,  künni keiserina Augusta saab kojo tullema.  Stettinist antakse telegrahwiga et seal üks suur ait pöllema läinud. Wini st, 3. Nowembril. Sealt antakse teada, et krahw Beust ühhe ringkirja labbi teada annab, et ta ennast ammetist lahti wöttab  ja nendasammoti olla ka krahw Andrassi et temma sedda ammetit Me omma  katte wöttab. Romast tullewad sönnümed,  et wanna paawst ennast walmistab sealt Prantsuse male minna. Stettinist, 4. Nowembril. EUases tul- lekahjus on Kruse, Wegneri ja Brunnerl aidad  matti mahha pöllenud. Kõik sedda kahjo  arwatakse kõige wähhemast pool miljoni talert wäärt ollewad. Seal aidade sees olnud:  kannepid, werki, elli, raswa ja wilja. Ohto kello 9 olla nad ni kaugele sanud, et tulli ennam ei olle eddasi minna sanuö. Hiljem antakse teada, et kõik sedda kahjo 699 tuhhat talert wäärt arwatakse. Maead olla üksi 199 tuhhat talert wäärt. Ne w üorki st antakse teada, et Mennema söaläewäd, kellega Süurwurst Aleksei Aleksandrowitsh  Peterburglst wälja sõitis, senna olli jõudnud. Winist, 5. Nowembril. Krahw Undrassil  olla se ön olnud, mitmele korrale Wennema  Suurwürsti Mihael Nikolajewitshi juttule sada. Pestist antakse ammeti lehhe läbbi üht keiserliko käekirja, mis keiser Prants Josep krahw An dr assile kirjutanud, teada, kus sees keiser tedda, temma auwäärt tenistuse eest, mis temma kui minister, ni hästi keisre ennese, kui Ungri ma ning kõige rigi kassuks on teninud  ja ennast ausal kombel üllal piddanud, keiserlikult tännanud. 369 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno wogtei kohto polest antakse seläbbi teada, et selle kohto mõistuse järvele, mis rae-kohto polest 18 Septembril s. a. M 1967 al kinnitub, Hofrath Theodor von Schmidi parralt ellomaea kõige selle parralt körwaliste honetega, mis on Perno linnas 1. 129 ja 130 al ja mis Lemma  E. F. Schultsi konkursist rohkema hinna pakkumise  läbbi ennesele sanud, awwalikult peab wälja pakkutud ja ärramüdud sama ja wäljapakkumise terminid on 10., 11. ja 12. Januari ku päewa peale 1872 ja neljas termin, kui sedda nõutakse 14. Januari ku päewa peale 1872 kinnitub , ja kutsutakse siis kõiki, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud päiwil ja iggakord enne lõunat kello 12 senna kohto jure omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja peawad siis otama, mis jure lömise polest saab mõistetud. Mis tingimistega se maea müdud saab, on igga enne lõunat selle kohto kantseleis  nähha. Pernus, wogtei kohtus, 7. Oktbril 1871. Obeorwogt Groot. M 797. Sikkertär Borg. i