Perno Postimees ehk Näddalileht "M/5 N 4t. t 873 UMes Werstus, rede 24. Januaril.^j aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga rede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel  pääwal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Ses lehes seisab: Uue Hollandimaa saarlased. Omalt maalt: Peruust: Ilmadest. Tulekahjust.  Liiwimaalt:  Haud lahti kaewetud. Riaft: Iseenese tapmisest. Talinnaft: Uus kool. Kuramaalt: Koolmeistrite seminarist. Windawist: Wali torm. —Peeterburgist: Suurwürstide reisist. Kroonlinnast: Maea õnnistamisest. Moskwast: Õnnetus tule läbi. Õnnetusest raudtee pääl. —Wöeralt maalt: Saksamaalt: Berlinist: Kuninglik  käsk. Austriamaalt: Järel jäänud wara. Praagast: Kuurwürsti surnud keha. Bartselonast: Kuningas Alfons. Inglismaalt: Päris orjadest. Õnnetused. Aeawiteks. Intressi paberid. Kauba hinnad. Uue-Hollandimaa saarlased. Uus-Hollandimaa, ehk kül ta ümberringi mere laenetest saab loksutatud, ehk ütleme teise sõnaga, et meri tema ümber on, nimetakse teda ometige Uustralia maisa-maaks; see saar ei ole ka Eüropa maast paljo wähem, waid pea tema suurune. Seda maad leidis 268 aasta eest tagasi, se on aastal 1666 aastal, üks Hollandi laewa kaptein üles, aga et maad sääl ranna äärt kaudo wäga kehwad ja waesed  näidanud olewad, ei ole ta sest maast midagi  t holinud ega sest kellegile sõna lausunud, maa jäänud, kus ta oli ja kuida ta oli, sest et seda nago kogoniste ära unustadi. Aga nmbes saea aasta eest tagasi, see oli aastal 1776, on üks kuulus Inglismaa laewa kaptein, nimega Kook senna randa tulnud  ja seda maad oma kuninga walitsuse alla wötnud. Esmalt ei arwatud sest maast ka midagit, sest et tema paalt naha wäga waene näitas olewad, seepärast pruukis Inglise walitsus  seda üheks tühjaks maaks, kuhu taa omad kõige suuremad kurjategijad, keda kohus selle süü wäärt leidis, senna wangi pölwe mõistis, nago siin Wennemaa! Siberimaa, kuhu suured süüdlased saadetakse. Selle jauks asutadi aastal 1788 senna mere randa weike Sidni lin, mis wangidele elopaigaks oli. Aga pea saadi aru, et maa kogoniste nii sant ja kölwato ei olnud, kui seda arwati olewad,  sellepärast hakkasid ka teised inimesed senna poole ronima ja iseäranis weel sest saadik, kui aasta! 1851 need sönumed säält olid tulnud, et säält paljo kulda leitud. Sest saadik on tuhandete kaupa kulla kaewajaid igast maadest senna kokko langenud, kelle hulkas ka arutumast  Hiinlasi. Nenda on siis nüüd senna ranna äärt mööda juba mitto linna ja kubermange  asunud ja nimelt need linnad: Wik-