ka mitte, kedda ammeti peale wallitsetnd, seal paljas ja ütleja ollema. Austriamaalt. Tullekahjudest. Wini linnast kaevatakse wägga raskeste selle ülle, et nende jures se kewwade wägga paljo tullekahjusi  olla, mis neile ütlemata suurt kahjo tehha. Sedda ei woi ka just öölda, et holetus  seal jures suurt süüd kannab, waid surem  süü selle polest langeda pahha innimeste peale, kes ommas üllemelelises ollemises teiste maead, kes neile ommetige sedda wahhematki pcchha põlle teinud, pöllema pannewad. Rahwas  tahhab seal linna wallitsusele suurt süüd anda, ja nimmelt kõhtudele, kes sedda wahhematki  waewa ennese peale ei pea wötma, nurjatumaid  maeade sittajaid ülles otsida ja neid nende töö järrele karristada. Sawad nad wahhest  koggemata monne kätte, siis ei tehta neile ka middagi, waid lastakse ilma wähhema karristuseta  jälle lahti; sest wöttab siis ka üllekohhus  woi must ja waesed koddanikud peawad nende läbbi paljo kannatama. Saaksid sesuggused  üllekätte läinud mehhed nende töö järrele  karristud, siis lähhäks assi tõeste parremaks.  Italiamaalt. Wanna paawstile pahhanduseks. Üks innimene woib sealt pahhandust sada, kuhhu ta meel ei mõtlegi ja otse nendasamma on ka luggu wanna paawstiga  olnud. Romast kirjutakse Wlorentini seitungi labbi, et wanna paawst ennast selle ülle wägga olla wihhastanud, et Prantsuse laew ..Orenokwe," mis (Civitavechia) Tsiwitawschia  saddamas ankro peal seisnud, kunninga Wiktor Emanueli 25 aastase Zubeli piddo päewal, Jtalia plaggo ülles tömbanud; ta olla ni kohhe Antonellile kässo katte andnud Prantsuse  rigi wallitsuse läbbi, sedda laewa sealt saddamast ärra kutsuda. Kardinal Äotonelli olla agga wanna pühha issa ni paljo mõistnud  taltsuda ja temma wihha waigiötada, ja asja ni kaugele sata, et temma Kortsellele ni paljo ütled, et pühha issa sest, kui laew ..Orenokwe"  Tsiwitawechia saddamasse jäeb, sedda politika tähhendust ennam ei tunne, mis kõik katoligi ussulised ni õnnelikud olnud, temmast arwama. Ja kui monni prälat olli katsunud plaggu ülles tõmbamist wabbanvada ja ütles sedda kellegi tähhelpannemise wäärt asja ollewad,  ja katsus marshali Mak Mahoni wabbandada,  sest et ta üks truu Katoliiklane ja selle pole hoidja mees olla, on wanna paawst temmale korruselt wastanud: „Kennad Katoliiklased,  kennad selle pole hoidjad, seal on Bismark mul siis paljo armsam." Hispaniamaalt. Sönnumed söapla  tsist. Sealt rigiwallitsus annab 21. Märtsil teada, et Karlistlased wimases lahhinges,  mis neil 15. Märtsil olnud, wägga paljo mehhi kaotanud, arwawad kõige wähhemast 2000 meest. Suur hulk nende hawatuid olnud  tohtrite puduse parrast ilma abbita ja kormitamata. Rigi wallitsuse söamehhed olla jälle ue lahhingi wasto walmistanud. Seitung ..Standard" toob üht kirja, mis 16. Märtsil Las Karretast kirjutud ja seal seisab, et wabbatrigi waed olla 1660 meest ja liggi 2000 ohwitseri kaotanud. Mönne rüggemendil ei olle mitte üht Stabsohwitseri järrele janud. Nelli obersti, wiis majori ja hulk allamaid ohwitseri st janud lahhingi platsi peale. Karlistlased olla ses lahhingis, ühhe imme julguse ning waprusega wasto seisnud ja igga piddi püüdnud wabbat rigi söameeste peale hakkamist, kindralide Loma ja Primo de Riwera al ärrakeelda ja woimalikult ka taggasi lüa. Kirja saatja kirjutab: Ma näggin tänna marshal Serranot ratsa omma wäggede jure soitwad, temma silm näggo kulutas üht suurt ja rasket süddame kurwastust ja wallo. Kõik ohwitserid näitasid wälja, otse kui õlleks üks märato kiwwi nende süddant röhhumas ja ma pean ütlema, ei olla kegi neist möttelnud, et Karlistlased ühhe sesugguse waprusega piddid wasto seisma. Tõeste on se ka immeks panna, kuida rigi söamehhed arra wöedetud kindlusi Karlistlaste käest on kätte sanud. Eddasi könneleb  kirja saatja: Pari päewa eest taggasi, käisin neid kolme kindlust watamas, mis pealpool  teed, mis kindral Primo Riwera nelja päewa eest tormis olli ärra wötnud. Kõigist on nähha, et Karlistlased sees asjas wägga kawwalad mehhed on, nad oskawad kõige parremaid  kohtasi seks wälja wallitseda ja selle pärrast ka wägga immeks panna, kuida wab- 128