muud märgid lüiakse, aga" j. n. e. Auustatud Tartu Eesti Seitung!" meie poolt wõite julge olla. meie seda ei tee. —> Sozialdemokratid  on kardetawad ja kahjulised külalised, aga nemad on rohkemast jäost waesed eksitud inimesed. Nemad ou Jumalale, walttsusele ja seadusele awalikult sõda kuulutanud ja kannawad oma jõledad lippu awalikult; wõiwad siis kõige jõleduse kõrwas ikka weel omal wiisil auusad mehed olla. Seda ei tee aga „ Tartu Eesti Seitung" mitte. Se peidab ennast ise ikka weel seaduse selja taha ja püüab sealt oma lugejaid „edasi" kihutada. Kas seda aga ise teab wõi mitte, se tee wiib neid otsekohe Sozialdem  okratide leeri. »Tartu Eesti Leitung" ei ole mitte Sozialdemokrat! Ka meie wõime ettearwata, et mõned „Mustkuked"  ja teised kuked nüüb Muinehe ckõntisawa wara hunniku otsa kärgäwad ja sealt meid kui wastast wäljakarjuwad. Karjugu! Meie ei himusta salawörkus lugejaid püüda ega neid hiilgama neetusega õngitseda. Meie süda ei luba meile, rahwale seda pakkuda, mida eh? suured hulgad himmüstawad. waid üksi seda, m-is tarwis on, mis õigust toetab, rõõmust ja lähted meelt äratab ja kinnitab. On meil toetust  tarwis, siis toetame ennast nende meeste peale Eestirahwa seas, kes tui rahulised mehed ömä enese kindla jalgade peal seisawad, ja oma enese auusa töö läbi kindlad maa-ja riigi aluskiwid  on, mitte nende peale kellel segaduse läbi Midagi kaotada ei ole! Omalt maalt. Tallinnast. Eesti Kaubalaemade-selts .Linda" on 1. Viinakuu päämal oma esimest koosolekut pidanud. Pitkemaft kuulutusest selle asja üle, wõtame meie .Eesti Postimehest" esiteks  järeltuliwaid tähtsamaid tükkisi: Liuda-selts" on üks asutus Eestirahwa keskis, kelle püüdmine selle peale läheb, et kogutud jõuga kaubalaewad ostetud ehk ehitud ja seltsi käsuks teenistusele saadetud saaksiwad. Seltsilisteks  wõiwad kõik Eestlased, ka naeSterahwas astuda. Asja-tallitusteks maksab iga liige asutamise  aeal 1 Rubla aastaraha. Osa-raha wõib 10 rublast hakates niipalju sissemaksetud saada, kui igaühel jõudu ja tahtmist on. Selle raha pealt maksab selts esimese wiie aasta sees 5 protsenti kasu. Pärast seda saab iga liige oma osa pealt niipalju kasu, kui üleüldisest sissetulemisest  selle peale langeb. Weikemad koosolekud  saamad iga kuu esimesel Pühapääwal pärast lõunat kell 2 .Lootuse" seltsimajas peetud.  Suuremad koosolekud peetakse 1. Jõulukuu  päämal sealsamas ja antakse enne aealehtede  läbi teada. Pea-koosolekuid peetakse kats kord aastas, sügisel ja kewadel. Seal saamad raamatud ja rehnungid kolme walitud selffMike läbi ülewaadatud ja seltsi ette pandud, kui ka uued Volinikud ja uus Eestseisus walitud,  kes ka endised olla wõiwad. Aruandmised sNwad aasta lõpul kohalise Mimsteriumi saadetud,  Selts wõib omäle I. Gildi kauplemise paberid osta ja laenukirjad wäljaanda. KooTMMse  kohad ou Tallinn as, Baltiskis ja maal. Adiseltsid on juba PeterArgis ja Tartus  asutud ja saamad igas kohtas Usutud, kus rahwas ennast selletarwis kokkulüia tahab. Os- MÜd laewad saamad Merekahju-selt sides kinnitub'  tõuseb aga laemakogu nii suureks kui Mnel teisel sesugusel seltsil, siis wõiwad ka kiMitcküÄä sõidule saadetud saada. Esimese koosolemise aeal oli .Liuda-seltsil" üle 100 liiget, kes rohkem kui 30,000 rubla osa-raha kirjutanud oliwad. Peale kooskäimiSte annäwad ligemat seletust G. ESlon, kooliõpetaja  Nehatus; J. H erm S, Kroonu-püsfisepp  Tallinnas, Pitkal uulitsal Nr. 103, OlewM  kiriku wästas; K. Oppe, omas inchas Prokusmäel, Nr. 196. Eestseisus on: Präsident:  G.Eslon, kooliõpetaja Nehatus; tema abilffed : J. Mürk es , lehmareutnik MMkniäel, J. Herm s, Kroonu püssisepp Tallinnas ja K. Schwarzbach, kohaomanik Aamerstis. Kirjuta j Ette i u, kooliõpetaja Tallinnas  ; tema abilised : M. Kruup, Tallinnas; M. Mölder, köster Tallinnas, ja M. Juur - kata mm, kooliõpetaja Tallinnas. Kassahoid  ja: P. Pottissep, Nehacu wallawanem;  tema abilised: K. Kuusmann, kohaomanik Lagedi!; J. Kork, majaomanik Tallinnas; K. Õppe, majaomanik Tallinnas, ja K. Romm, nurmaker Tallinnas. Tallinna alewite wastastiku Tuleassekuranzi-seltsi  poolest on meile järelseisaw kiri tulnud, mida üleswõtta ennemini wõimalik ei olnud: „Tallinnä alewite wästastiku Tuleasfekuranzi üleüldine kokkutulemine jõuab kui ennegi, ka se! aastal pea kätte. Saame siis näha, tas asi Jumala abiga kerkib, wõi alapidi wajub. Lootuse kaalukeel nihkus seiamaale ikka küll meie poole, aga suurem hulk seltst-liikeist näitab tuim olema, rõõmust ja kurwaskuseft osa wõtma, jä need ön rohkeMkt jaolt Eestlased. Seltsis on nende hulk kõige tähtsam, aga koosolekutes puuduwad nemad enamiste kõik. Peaaegu wöiks arwata, et nendel ükskõik oleks kuida asi läheb, kas edasi wõi tagasi. Üks ehk teine wõib ehk mõtelda: .Mis minul sellega tegemist. Meil on meie Pea-walitsus ja - meie neli Wolwiku, kes arutegemift läbiwaatawad; eks need pea wastama." Ei! Se ei lähe korda. Kui walitsejad ja need mehed, kes arutegemiste üle peawad walwanta, ka nenda mõtleksimad, siis olekflwad asjad pea ühest ära. Nemad täivamad  küll ustama! meelel oma kohust, loovamad aga ka, et kord sellest tööst ja waewast peastetud  ja teised asemele walitud saaksiwad, kes seda enese peale wõtakstwad, ja se on iga seltstliike  kohus, sest seadus nõuab, et igaüks 2 aastad ametid pidama ja selle kohust kandma peab. Olgu ka. et üks ehk teine ametikandja waewa pärast ei wäsi ega tühine, siis wõib ka nendele paha meel sigida, kui nägemad et seltsiliiked  ühegist asjast ei hooli ja oma kohust ei täida. Juba mullu üürikesimad asjatoimetajad kaunis waljuste, ja mitmel oli nõu wälja astuda.  Üks hoolas mees kippus ametist lahti saada, sest et juba mitu aastad Valitsuse liige -olnud. Uut walimist oli tarwis, seda ei olnud, aga wõimalik ettewõtta, kogu ei olnud täieline, sest seadus pärib et walimiseks ja otsuswõtmiseks  kaks kolmat jägu lisketeft koos olema peawad.  Juhtub seda sagedast siis wöiks sündida, et Valitsus koguni laguneb, ja kus seda ei ole, seal laguneb asi ise muidugi ühest ära. Se oleks agu suur kahju. Mõtelgu igaüks ise, mis sellest tuleks. Näituseks olgu täheudud, et mina, kes seda kirjutan, pea 10 aastad seltsiliige  olen. Minul on weike maja. Enne maksin  mina 1 Assekuranz-kompamis 15 rubla aastas,  nüüd Maksan 5 rubla. Kümne aasta sees olen siis sada rubla tormale panna wõinud, mille abil oma Maiale uue katuse muretseda wõifin. Peale selle olen meel WseMaksetud rahast oma osa-jäo tagasisaanud. Laguneb aga meie asi, siis lähemad Need kasud oma-teed. sest kogunud kapital jääks linnale ja meie peaksime kui enne, kolmekordse asseknranzi wsera seltsidele Maksma. Sellepärast arwau mina parem olema, et meie edaspidi elawamaks seltflliikeks saame, kui Möödaläinud aastate sees. Oleks ehk aga kokkutulemise aeg ehk paik üW ehk teisel wüstameelt,  siis wöiks ka se asi tulemas koosolekus Wbiräägitud, ja kui tarwis ja wõimalik, uuetwud saada." . H- Samaara maalt oleme järelsewwat kirja saanud : „ Imeks peame panema, kuida äparduse aastad  rahwast õpetamas. TäUawune aasta on tWjas olnud, kus kõik meie Eestlaste ja Sakslaste  ümber elawad Venelased äratad samad, küna Mk teised aasMd nendest Põlluharimise poolest lügupidUmata mööda astusiwad. Mööda läinud aastatel on küll nähtud, et põllu Nks- kordne kündmine kõrt niisamati kaswatas, kui kakskordne. Vilja mäljaandmift ei pandud tähele, kuuni tänawune aasta põllumeestele koolmeistriks  tuli ja igaühele selgeks tegi, mis kasu põllu rammutamine ja korraline harimine toob. Eestlased oliwad hakatuses keele ja nsn poolest  tundmata rahwas, ja sasivad igal poolel Venelastest põigatud. Nüüd aga tõuswad põlluharimise parast tähtsaks, kui se ehk kameel ikka suurte põllumeeste wasta pndulik olla wõib. Kartuhwli harimise, karja-kaswatamise ja hea hobuste pärast on Eestlased ümberkaudse rahwa seas kuulsaks saanud. Eestlased hariwad oma rukkipõldu kodumaa musi järel, enne külmanust kaks kord ja panemad ka sõnnikud, mis Venelased  teha ei usaldanud. Tänawune aasta on näitanud, et Eestlased ja Sakslased oma kaks M kölm Wd kÜntUH põldude pealt palju rohkem wilja saimad. Kakskordne kündmine andis läbisegamini  kümnekordse seemne, üks kordne kündmine  kolme kuuni neljakordse. Nenda lõi tänawune  aasta kõigi põllumeeste mõtted lahti ja rukki - seemne põllud samad kui peenemad ja puhtamad kuube oma ümber. Ei Eestlased ega Venelased unustanud oma rukkipõllu harimist, kõik oliwad agarad, seda kaks ja kolm kord kündma ja sedawiist rohust puhastama, ja oras näitas põllumehi rõõmustama. Mullu-aasta sai rukis suure rohu sisse külwatud, mida wihul  au e suwi maga kaswatauud õli. Põllumees ootas rohust rohket saaki. Leitus aga näitas, et laiskuse ja hooletuse tõotused tühised on. Harimata põllud jätsiwad sirbi tööd wskati hooleks.  Mitmed Venelased kaebawad kehwuse üle; leikus on oma kulu parajast tasunud, kalmeks  ei ole enese ega laste tarwituseks midagi ülejäänud. Tõu-wili ei ole ka hea olnud, wäid enamift kehwa. Nisud andsiwad uue maa peal küll 10 seemet, ka kaerad oliwad head, odrad aga wiletsad. Kartuhwlid on head, hein keskmine.  Sarwloomad on wäga kallid; hobused odamad. Eestlased elawad wäga korraliste, oma ehituste ja oma põlluharimise poolest; palju paremini kui Venelased. Leiwa pärast ei ole tarwis mures olla; mitme! on öuuistuseaasta  ja hoolas töö ja wilja kagawaraks hoidmine  toob suurt kasu. Vili on kõrges hindas ja tasub rohkest põllumehe waewa." Jaan Pint, Estonka külaS. Jumal kinnitagu ka edaspidi suguwengade sidet kodumaal ja kaugelmaal. et omas kirikus, omas keeles ja oMas ausas töös üheks rahwäks jääwad. Ehk siis ka Weneaealehed aegamööda mõistma õpiwad. et Baltlased just siis suures isamaas ergutajaks ja kasuks on, kui ennast oma kodumaa peale toekates, oma iseolemist kinnipidawad, kuida meie auusa kirjasaatja kirjast  selgest küll näha wõib. Ustawat meelt igaühele, oma Keisri, oma usutunnistuse ja oma suguwendade wasta! ,Rev. ZeitMg" on kuulda saanud, et põhjapoolse Riiamaa ja lõunepoölse Eestimaa wclhel Uus maantee ehitud saada. Se uuslee saada Kerro ja Kaio mõifade wchel. 20wersta pitk olema, ja loodetakse sellest liikumisele sütwt kergitust. Endine Balti Maa Kindral-Kubernör Vürst SUworow-RimmWki on 8 selle kuu pääwal Tallinna wöeruselle tulnud ja 10 s. k. p. Me ärasõitnud. Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Auujärjepärija on oma Abikaasaga ? selle kuu pääwal, õhtul kell 4 wöeralt maalt Zarskoje  Seloose tagasi jõudnud. - Suurwütst oma Abikaasaga oliwad, kuida mÄI juba endistest  kuulutustest teada on, esiteks Rootsi Maale, sealt Taanimaale ja PraUtsusmaale relsinüd ,a nüüd on neid nende teekond Viini ja Berliim kaudu isamaale tagasi toonud. Igal poolel on Kõrge Paar suure auustusega waNowõetud, kui nemad ka elukergituseks mitmes kohtas oma kõrged seisust ilmutanud ei ole. Aga aüustVst W ei ole 'Kõrge PaMle Euroopa riikide psa-