gad selle wahe aea sees teist ulitsat kaudo, mis kohtu herra majast mööda lähab, läbi läinud ja olid oma warastud hobuse karja enne marju paika muretsenud, kui kohus sest aru oli saanud, et nad temaga, kui mäikese tittega mänginud. Wöeralt maalt. Wiisbadenist. Pars de. Suur Majestät  keiser Willem, on 17. Aprilil, homiko poolt pääwa, säälatse ja Biebriheri karnisonidega  paradet pidanud, mis aga raske kõue wihma pärast, enne pidi löppetud saama, kui kõik malmis oli. Suur Majestät oliwa nõuks wötnud, säält Korso sõita, mis aga sandi ilma  pärast järele jäänud. Et see parade pidu just Wene Keisre Herra sündimise pääwal oli, seepärast on siis suur Majestät keiser Willem oma juures, Wene Keisre auuks, üht suurt söömaaega andnud ja sest, kõik saal olewad würstlikud mehed kutsunud osa wõtma. Jtaliamaalt. Suured külalised. Roomast kirjutakse 17. Aprilil: Kreeka kuningas  ja kõik kuninglik wamil ja nendasamma ka Dani kroonprints ja kroonprintsessina on sia tulnud ning raudtee hoowis Jtalia kuningast  wastowöetud ja teretatud. Selle pääwa enne lõunat on kuningas Wiktor Emanuel ja Jtalia kroonprints ja kroonprintsessina neil woerakö käinud, mis nemad ka jälle omalt poolt wasto teinud, ühe sõnaga öölda: on n'ad wastastiko ühe teisel wöeraks käinud. Kuida kuulda on Kreeka kuninglikul paaril tahtmine olnud neli pääwa sääl aegawiita. Brüsselist. Kuninglik paar. Belgiamaa  kuningas ja kuningana, on 18. Aprilil Wiisbadeni sõitnud, wana keisert Willemat teretama ja temale sõbralikult kat andma. Kuningal olla nõu mõneks paamaks Saksamaale  jääda, aga kuningana tahta säält kohe Ungrimaale minna. Prantfufemaalt. Laewa õnnetus. 17. Aprilil on Brestest telegrahwiga sõnumid saadetud, et Le Konkwueti ja Ouessanti saare wahel käidaw poöti-laew 16. Aprilil pärast lõunat kello neli, hukka läinud ja neist 80 inimesest,  kes sääl peal olnud, ei ole rohkem eluga pääsenud, kui paljast 3 inimest. Inglismaalt. Mässamine waigiötud.  Inglise walitsusel on Amerikamaal öhto Indias mõned saared tema walitsuse a! ja sääl on Barbadoe saare rahwas nattuke mässamist  teinud, mikspärast, see ei ole ülespandud.  Nüüd on sääladne kuberneer. telegrahwiga  sõnumid saatnud, et tüli waigistatud ja mässajad rahule sunnitud, kus juures marsi 90 ja pärast takka järele meel 320 meest kinniwöetud,  keda arwatud mässamise poolest süüdlased olewad. Mässamise tülis on üks mees saanud surmatud ja 18 haawatud, kellest  kaks pärast meel ärasurnud. Seda ei pea mitte karta olema, et nad uut mässamist saamad  tegema. Türgimaalt. Sõnum ed. Kui kaks kirja wastastiko paneme, siis leiame warsi, et üks seda ja teine teist wiisi kõneleb; igaüks räägib omalt poolt. Konstantinopolist kirjutakse  19. Aprilil ühest telegrammist, mis Muktar  Pasha 16. Aprilil senna olla saatnud ja sääl seista: .Meie läksime eile Gatskust walja ja täna mässajatega, kes suures hulgas Asrahikas  meil wasto oliwad, rinnu koos olnud.  Mässajad said ärawöedetud ja tagasi löödud ja nende kindlad seiso paigad nende käest ärawöetud ja selle peale Niksiki nimetatud  moon ka senna wiidud; aga selle wasto kirjutakse RagufaH selsammal pääwal, et Muktar Pasha mitte see mees ei ole olnud, kes Niksiki  linna rahwale prowianti wiinud, waid palju enam on 560 kodaniku Niksiki st, oma selgas süda öö aeal seda toidu kraami, mis Muktar Pasha esimese katse peale Presseki oli mahapannud,  sest et sellega läbi ei saanud, senna wiinud. Lauvääw olid jälle uued taplused. Ühe tapluse peale, mis terwe pääw otsa tuuris,  läks Muktar Pasha Nosdri kantsi tagasi, kus ta praego mässajatest ümberpiiratud seisab.  Kummast peab nüüd uskuma, kas esimest  woi wiimast kirja? Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Ristas, 3. Mail 1876 158