meistrid kaebawad, et laulikute laulo himmo olla korraga ärrakaddund, egga tahha mitte ennam kolimaeasse kokko tulla, usi laulust jure õppima, mis wägga sureks kahjuks. Peterburgist. Kes wäetenistusest lahti jäwad. Kommission, mis ülleüldse wäetenistuse seädusliko põhja kallal tööd teeb, on leidnud , et kui kõik need, kes mitmesugguste  amMetite läbbi wäetenistusest lahti peawad-ollema,  wälja jäwad, tenjjate arro wägga wähhendab ja sedda koggoniste wöimataks teeb, ülleüldist wäetenistust allustada ja seäda. Zsstärralikult on wäetenistusest lahti kõik laste koolmeistrid, ni kaua, kui nad ammetis on, mis ülle nad igga aasta üht tunniskirja ehk attestati peawad ette näitama ja nendega ühhes  kõik koggoduse öppetajad (mitte agga MuhhKMedi ja Audi ussulised) ja Kreka-Wenne  oige ussu pühha kirja etteluggejad, kui needsammad omma akademi ehk seminari koli õppimist läbbi õppinud ja sedda loppetanud ning künni 37 aasta wannaduseni tenistuses olnud, ka tohtred> üllemad koli öppetajad, rohtude  walmistajad ehk apteekrid ja ellajate tohtred  ja nendasammoti ka rahwa koolmeistrid, kes issiärralikus nimme kirjas seisawad, on awwalikust wäetenistusest kül lahti, seisawad agga smmetige künni 36 aastase wannaduseni  taggawarra wäggede kirjas ja peawad siis wälja astuma, kui neid tarwitakse. Siin praego vimmetud mõdus ei käi agga mitte nende tohtrite ja üllema koli-öppetajate kohta, kes statutide järrele ühhe ehk teise tenistuses söaministeriumi al seisawad. Wõeralt maalt. SskfaMsslt. Zühhi kartus. Otse kui soja ilmaga kärbsed ja seäsed rohkeste sigginewad, nenda sünniwad ka saggedaste tühjad juttud rahwa käes, mis rummalamatele  suurt kartust tewad. Nenda su nüüd, kuida wäljama seitungid könnelewad, rahwa käes jut ühhe käest teise kätte jooksmas, otse kui peaks Sakslase ja Prantslase wahheline assi jälle raiskus ollema. Üks sesuggune jut ei olle aggs targema rahwa jures maad leid- nud, agga allama rahwa käes ni laiale jooksnud,  et teistel raske olnud selle wasto seista. Agga kust se jut siis wälja tulnud ehk kus ta ilmale sündinud? Kust muialt, kui Inglismaalt.  Sealt seitungid olla sest hakkanud esmalt  juttu teggema, mis päew päewalt ikka töelikumaks läinud, otse kui õlleks assi ni selge,  et sedda wahhematki kaksipiddist asja ennam  jures ei woi olla, waid Saksa - Prantsuse  wahheline ollemine minna ikka kirjumaks ja seggasemaks, agga ommetige olla kõik tulest  wöetud. Ta öölda: Saksama woib manna  präsidendi könnest ja söameeste seadusest selgeste nähha, et se üht söaliko kättemaksmist  ähwardab, kelle wasto agga rigiwallitsus  wägga seista, ja nõuab söawaggede wähhendust  ja wähhemat walmistamist soa wasto. Se on jubba issiennesest teada ja iggaühhel käppuga katsuda, et sel kombel nago Prantslase luggo praego on, ta ommetige kellegi tülli ja kättetassumise peale, Sakslastele ei woi mõtteida.  Saksa söawaed seisawad alles Prantsusemaal  ja ei liguta ennast sealt enne, kui wanna wölg tassutud on. Nende süddamed wöiwad Sakslaste peale kül pahhased olla, et assi ni pahhaste läks, agga praego ei olle weel aeg, kus nad omma wihha kaussi nende ülle wöiwad wälja wallada, peawad weel otama,  künni endid ommast wässimusest sawad wälja puhhanud ja uut rammo koggonud omma  wihhameeste peale minna. Et wanna wabbatrigi präsidendi könne Sakslastel just mokka parrast olnud, sedda ei woi kül kegi üttelda. Se sagge kaebtus, et Prantslasel ni üllewägga suur kohhus Sakslastele täita ja temmal aastas 60 künni 100 miljoni söa kullo rohkem ülles wöetud, kui Napoleoni aeal, manitseb tõeste nattuke ettewadata, ja selle järvele wöiwad nüüd Sakslased omma asjo seada, egga sedda panti, mis neil weel käes, ni hölbsaste mitte kaest ärra anda, waid ommad söawaed, mis praego alles Prantsusemaal,  senna sõnnist jätta, kui sedda näewad tarwis ollewad. Würst Bismark, kellel ommast  kohhast wägga terrawad silmad, näeb sedda töetzte tarwis ollewad, aegsaste üht kindlat  kantsi ette tehha, et wanna Thiers, kõige omma ettewötmiste ja seädimistega ni kergeste ei saaks ülle hüppata ja neile kahjo tehha. 153