Perno Postimees ehk Näddalileht M 59. 187» IS»°s sPernus, tesknäddal 12. Mail.> aasta Ses lehhes seisab : Kuidas on luggo Eestirahwa jures öppetud ämmade polest. Ommalt maalt. Libawist: Kuld pulmad. Peterburgist: Postmarkidest. Tohtrite pudus. Samla viritus. Kroonstadtist: Merri kinni. Kiewist: Suurwürstlik wöeras. Podolinist: Wee upputusest ja õnnetumast surmast. °— Samarast: Wilja kauplemisest.  50 aasta ammeti päew. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Sündimise päew. Konwerentst takkistus.  Elsas - Lootrinaeni ühhendusest Saksamaaga. Badenist: Rahwa sowimine. Prantsusemaalt: Mis seal karta. Brüsselist: Parist asjust. Uemad sönnumed. Lissa. Kirjawastused. Kuidas on luggu Eestirahwa jures öppetud ämmade polest. Wastus selle peale on lühhike: ikka wanna modi! Agga sellega ei olle wee! kolk ööldud.  Wanna mood wöib ehk wägga hea ja tullus olla. Noh, minne ikka! mis suggune wanna mood on siis hea? Siis peame ütlema on ebbausk, lausumine, solapuhhumine ja mu tembo teggemine ka hea! Pöllastamise wäärt on, et meie armas Eestirahwas omma wanna moduste külge ni wägga kinni kassunud, et sest ei tahha lahkuda ja se wägga raske, nende peast wanna pimmeduse kotti ärrakiskuda,  ehk kül selle kallal jubba ammugi tööd tehhakse ja waewa nahhskse, siiski ei tahha luggu weel paljo parremaks minna. Ni Pkljo, kui meie teame, ei olle Perno makonnas mitte üht öppetud ämma eite, kes tuhhunaestel  nende mahhasamise raskel tunnil hea nöu ja teoga abbiks õlleks, waid seal wöetakse üks wanna moor, kes issi noremal aeal lapsi ilmale tonud, senna, se peab jo teadma kuida lapsi ilmale tuakse ja kui suur wallo seal jures, muud ei olla jo tarwis. Sinna kallis aeg! Kas seal siis suggugi muud ennam tähhelpanna  ei õlle, kui agga sedda, mis praego nimmetasime? On wist kül! Kui paljo tuhhunaisi  on rummala ämmaeided? läbbi ommast terwisest ilma janud, pöddewad ja kidduwad künni wimaks mulda lähhäwad, agga kas teised  seläbbi targemaks sanud? Ota senni! Eks nad wabbanda seal kohhe: olli Zummala tahtmine!  Üsna nutto waärt, kui wägga holimatad  mehhed omma naeste mahhasamise polest on; otse nende murre ja hool peaks se ollema,  selle eest murretseda, et neil iggas maldas  ja iggas küllas öppetud ämmaeided olleksid;  nemmad peaksid omma kullo peal neid laskma wälja õppida ja neile palka maksma; sest et teadwad neid omma naestele raskel mahhasamise tunnil abbiks ollewad. Agga parrako! Kui saksa rahwas ka wahhest omma kullo peal neid tahtwad öppetada laska nago Eesti Postimees sest hiljoti könneles, siis ei mõista nad sedda head wasto wötta, maid tahtwad wäggise omma manna külmetand  ello kombe sisse jaeda ja eddasi minna kuidas lähhäb. Meie manna auu waärt ma-