mere sadamad kõige laewadele öö aeal kinni pannud. Pääwa aeal wöiwad kül sisse tulla peawad aga wahilaewa juure ankru peale jääma. Semlinist. Rahutu olek. Rahwa kestes  on praegu üks wäga rahutu elu, mis iseäranis sest tulnud, et kindral Tshernäjew neid laimanud ja arraks sõimanud, selle peale wastawad Serbiinlased ning lükkawad kõik süüd Tshernäjewi ja tema söameeste kaela, et need olla pisut teinud, aga palju käratsenud. Awalikult on ka wastopanemist näha, sest kõik koju lubatud militsed seisawad selle wasto, et sõda weel edasi saaks peetud. Raha, söariistu ja üks täielik korrale säädimine, on kõige pealt tarwis, ilma nendeta ei wöi midagit tehtud saada. Kõik targemad ja pitka mööda järelmötlejad,  on selle poolt, wsne mägedega ühes wälja minna. Konstantinopolist. Türgi asjust. Inglane on niikaua Türklast pressinud, künni ta olla lubanud, et konwerents seda tüli asja, mis sääl praegu on, peab seletama. Aga seda olla sultan öölnud, et tema neid tingimesi, mis Wene poolt temale ettepandud, koguniste ei luba wastowötta, ega seda sallida, et priitahtlikult  karwo pidi kokku lähawad. (Mis ta sellega tahab öölda, on arusaamata. Red.) Homiko Indiamaalt. Hirmus torm. Oktobri kuu 19. pääwal on üks hirmus maru sääl möllanud ja wäga suurt kahju teinud ja sest kõneleb üks wäljamaa seitung nenda: See hirmus maru hakkas Bengaleni mere lahes ja tegi sääl nende laewadele wäga suurt kahju, mis säält parajate oliwad, Kalkuttasse minemas. Palju suuri laewo jaiwad kesk mere peal ilma mastiteta, neid murdis torm pooleks. Laew ..Prince Waldemar" sai randa aetud, ega ei pääsenud tema meestest mitte rohkem, kui neli madrust mere surmast. Üks laew, arwatakse ..Temur" oli mere peal kummuli,  mis torm ühest teise ajas. Laew „Allahabad"  Melbournist, kus 153 hobust peal oliwad, sattus ka selle tormi sisse ja tõi aga paljast 9 hobust senna. Kahju, mis mere peal sündinud, kui see ka kes teab kui suur olnud, ei ole selle wasto midagiks arwata, mis see maru ranna äärt mööda teinud. Khittayongis  on ta kõik laewad, mis sääl sadamas olnud,  randa ajanud ja ärapurustanud, üks ainus  jäänud aga järele. See linn on wäga suurt kahju saanud, kus ka palju inimesi surma  saanud. Noakholli sai wee alla pandud, kus ka wäga palju inimesi oma elu kautanud. See hirmus wali maru läks ka üle Dakini saare ning ka Shahapazpore mis lõuna pool Bakergunget. Burrissaule linnas on see hirmus  marru 3000 maja äralöhkunud. Tippera,  Dakka ja Mümensina maakonnad on wäga suurt kahju saanud. Sir R. Temple  kassaminister  olla Noakholli läinud, et kõik seda hirmust ärarikkumist oma silmaga näha. Kuida asi sääl tõeste olnud, seda leiame siin alamal ülespandud ja mis politseiinspektori ametlikust kirjast wälja kirjutatud: ..Nimetatud pääwa õhtul kellu 10 hakkas see hirmus maru suure wägewusega oma hirmust  ärarikkumise tööd. Jaama maja oli esimene,  mis sai ümberlükkatud. Mina otsisin wangide ja wahidega ühe maja warju warjupaika,  aga peagi nägin, et torm hirmsa wägewusega  selle peale käis, seepärast katsusin maa üles wahemaja kaktusele ronida, aga pea oli wesi nii kõrgele tõusnud, et üks laene mind säält ühe töömaja kaktusele wiskas. Torm oli hirmus wali, mis nagu kõik ähwardas  puruks ja pihuks teha, ja nenda lõhkus  ka torm selle kaktuse ja wiskas tükki seie ja tükki tenna ning mina sain ühe puu otsa wisatud, kuhu ma künni teise homikuni jäin. Kiriku-sõnumed. Perno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Theodor Leonhard Siliwälja. Julie Sahl. Friedrich Gustaw Luik. Marie Altohw. Anna Palberg. Hans Kiisk. Ida Wilhelmine Tedder. - Mahakuulutud: Hans Wirrmann ja Marri Täets.  Maddis  Liiw ja Liso Weber. 425 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas, 32. Nowembril 1876.