Perno Postimees ehk Näddalileht 1576 N w AHnes neljapäew 7. Märtsil.^ aasta. Ses lehhes seisab: Kolide ministre tööst aastal 1873. Ommaltmaalt: Pernust: Anded Samara rahwale. Perno maakonnast: Kakre kottid. Tallinnast: Krono wölla tassumisest. Peterburgist: Piddo lõppetusest. Pea komite, Samara hädda kustutamiseks. Wanna wask rahha. Kroonstadtist: Keiser Prants Josep. Kownust: Palwemaea pühhitsemisest. Wirballenist Sured läbbireisiad. Wöeralt maalt: Berlinist: Hertsoglikut wöerad. Anstriamaalt: Kirri ja wastused. Jtaliamaalt: Aega möda asjad käiwad. Inglismaalt: Söa lahhingist. Kolide ministre tööst aastal 1873. Kolide üllema ministeriumi tööst ja teggemisest  aastal 1873, leiame sellesamma ministeriumi  seitungi seest laiemat ja selgemat otsust,  mis ka parrast ..Nord. Pr," sisse läinud ja seal seisab nenda: Üllem kolide ministerium on mödaläinud 1873 aastal omma issiärraliko  tähhelpannemist ja eestmurretsemist, elementarkolide  pole pöörnud ja seal holega tööd teinud,  et assi peab eddasi minnema ja nimmelt kahhe asja polest, esmalt, et tublid koolmeistrid  saaksid murretsetud ja teiseks, et ka tarwitaw  warra seal on, kellega kolid woiwad üllespetud  sada. 1. Januaril 1873 on 42 koolmeistre seminar koli olnud, kellest 30 krono kullu peal ja krono polest üllal petud ja teised  maakonna wannemate kullu peal. Aastal 1873 on jure allustatud: Zeneseiski kubbermango,  Krasnojarski maakonda, krono kullu peale, üks koolmeistrite kool Kurski, maakonna wannemate kullu peale, ja weel üks koolmeistrite  seminar, mis Tshepelewska proua omma kullu peale assutanud. Kõige surem koolmeistrite  pudus on Peterburgi, Moskwa, Harkowi, Kasani ja Odessa koli maakonnades. Seal on nimme järrele 11 tuhhat kooli, kellest 500 ilma koolmeistrita ja peale kolme tuhhande koli, kelle koolmeistred paljad nimme kandjad, rummalad ja öppetamata mehhed olla, kes siis paljad koli leiwa sõjad koolmeistred on. Selle põhja peale, et koolmeistritest ni suur pudus, on suur Majestät Keisre Herra ministre ettepannemise  kirja peale, kõige kõrgemalt kaskikinud,  nimmetud kolimaakonnadesse wiis uut seminari koli assutada ja nende tarbeks kroono kassast 84,050 rubla aastas anda käskinud. Agga kust se tulleb, et koolmeistritest ni suur pudus? Ennamiste kõik sest, et kreiskolide körwas  just üht pädagogi klassi põlle, kus neid wöiks öppetud sada. Seminari direktorid ja koolmeistred peawad eddespiddi matjamaale sadetud  sama, et näewad, kuida wisi peawad öppetama ja kuida ülleüldse seminarid rahwal  kassulikud on ja peawad ollema. Ka koolmeistrite õppimise läbbi rohkem eddasi, kui nad MWWKMWV koos käiwad ja konwerentsisi omma öppetamise tööd kides ja selletades wöiwad