Prantsuse hädda wallitsus 1.6. käöks 'andnud, rohkem Hobbusidosta, et nendega lihha pudust  wähhendada. Kardetakse wäggs, et suur lihha > pudus neid ka lüpsi lehmade kallale saab aeama. Suur pöhho pudus ja ellajate katk, on seal wägga suurt kahjo teinud» Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Berlini st, Nowembril. Austria ja Preisi wahhel peab sõbralik ühhendus tullemas  ollema. Keisarina Eugenia on Willemshöhest  jälle Znglismale taggasi läinud» MarshMH  pjddawad Napolioniga nõu ja rägiwad omma asja läbbi. Parist peale laskmine jseb ühhest äeast weel seisma. Brüsselist, 4. Nowembril. Prantsuse rigi wallitsuse liikmed olnud sures ello kartu- ja nimmelt sepärrast, et nad seddq mäv- Uda lasknud, et neil nõu olnud, rahho tehhä. Jules Fawre murreliko abbi WbtzZssMd:Md weel peästetud. Amsteß Ram ist, O. Nowembril. ParW tulnMMnnumite järrele, on mödatämud es- Müspäwsl suur mässamine olnud. Söamstadega  ratzwa HM läinud senna masa ette kokko, kus rigiwallitsuse liikmed koos olnnd ja neid wängi wötnüd, ja nende assemele ued mehhed wallitsenud. Ohts peästsid sõamehhed waggiwaldsel kombel Troshu, Urago ja VZerri Mässajate käest ja teised said astes teise! hommikul  nende käest lahti: Troshu olli sedda kasso, mis söariistade rahhust tulleb, ühhe kulutuse läbbi teada andnud, agga sedda põlle kegi kuulda wötnud, waid neid sõimatud nõdraks  ja Jssama ärraandjaks. Berlini st, 3. Nowembril. Wersaillest kir? jntakse 4. Nowembril, et saksa wäed 3. Nowembril,  peale selle, kui enne mitmespissukeses tapluses waenlasega ollid olnud, Belforti linna üMberprranud. Mets linnast, 3, Nowembril. Kindral Tsastrowe teadäanbmise järrele, on Sakslased Mets linnast leidnud: 53 kulli ja lippo, 541 pissukest ja liggi 800 suurt suurt-tükki, 66 mitraileuseni ja liggi 300 tuhhat püssi ja muid söariisto ja liggi 2000 söawankert ja paljo muid asjo. Perns tulnud, AH. Dktobril, öhko, Ber- Wist,./7. Nowembril. Thiers Parisist sönna sanud söamstade rahho teggemjst polest jätta ja kseo tulla. Per n o tulnud 27. Oktobrilhommikoi Thiers olla nõudnud, et söriistade rähho aggg üksi sel kombel woi b tehtud sada, kui nad lubbawad,  kõik se rahho aeg, mona Parist weddada.  Sedda ei wötnud Sakslased masto. 7. Nowembril» Thiers sanud  sila käsko Preisi peakorterist, öhto enne kello kuut ärratulla. Et Sakslased ei olle kõige söa riistade rahho aeal toido krami Parist  weddada lubbanud, on se pea assi, miks tahhoteggemine murtud sanud. Berlinist, 8. Nowembri!. Parisist tulnud sönnumite järrele, on rigiwallitsus ühhest suust söariistade rahho wasto, egga põlle sedda was- towötnud. Tänna odetakse linna peale hakkamist.  Eila on suretükkide laskmiNe'. kindlusest peale häkkanud. Kloud linna koddamkud on Wtzast WUM koMilüh. Hamburgist, 8. Nowembril. Prantsuse söalaewad on jälle Helgolandist põhja pool nähtud. Ülleüldse ? somus-ja 4 puust laewa. Wevdun on ennast ärraandnud. Bsrlinist, 9. Nowembril. Garibaldi on Kreeklased Prantslasi appi kutsunud. Psrno tulnud 39 Oktobril, öhto. Awwalik  teadaandmine. Neubreisah on eila ennast  ärrandnud. 190 ohwitseri ja 5999 meest wangi wöetud, 190 suurt - tükki janud Sakslaste kätte. Parisis kõik alles muutmata. 351 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poleft lubbatud. Rigas, 24. Oktobril 1870. Teadaandmised. Kõige kõrgemalt 1. Julil 1861 kinnitub trahteribe  seaduse järrele, saab kõigile neile, kes 1871 aastal trahterist piddada tahtmad, seläbbi teada antud, et nemmad seaduse järrele lubba - tähtede parrast, et trahteri piddada wöiwad, omma pällumesi  künni 6. Nowembri ku päwani se aasta, raekohto  ees peawad teggema, et siis wöimalik õlleks, trahteride makso ja krono aksisi, seaduse järrele ärrajaggäda; lasseb kegr sedda termini möda minna, siis ei wöeta tedda parrast ennam kuulda ja kahjo, mis temmale sest tulnud, on ta omma sü parrast tulnud. Ühtlase saab ka kõigile neile, kes kõigekõrgemalt  aastal 1867 seäduse punkti 325 lissa järrele, kus mõnda uendud ja mudetud, kõrtside