rigi 1 savikut, prints Heinrich' Vll.'ja sadiku abbilesi ning asjade tallftajaid'ja '?a- mönned wenne kawwalerid, kelle! kõrgemast seltsist Preisi au-wärgid rindas. / Keterburgi wenne seitungis olla, Mida Ria seitung lkönneleb, mitto lehhekükge täis sisse sadetud kirjast, mis kõik kirriko ullema kohtõ käest lubba palluwad, kolera tobve pärrüst paasto äeal lihha röga süä, sest se olla tuttaw  ässi, paastd road kolera többe awwltüjad  olla. Usk ei nõua kellegi kaist, et inniMene  sedda, mis terwisele kahjuks on, peab sõma ja teist mitte wötma. ' Nimmetud seitung  lödab,"et kirriklik ülleM köhhus neile sedda lubba saab andma. raudtee seadus. Möda läinud aastal Märtsi kuu! on seks kommisston seatud,  et Wennema raudteede tarbeks üht uut seadust peawad wälja arwama, kokko pannema  jä siis üllema wallitseja kätte lävbi wadata ja kinnitava andma. Nüüd olla kömmisfiön Mchä malmis, ja omma tööd ulleMate kätte andnud, kes sedda jälle raudteede direktsride kätte nende heaks arwamiseks sadab. Kui Meie sugguste! ka raudtede peäl suurt sõitmist ei õlle, ömmetige wöib kassulik olla, kui teame,  mis uus seadus kelab ja kässib ehk kuida üks reistä raudtee peal ennast peab üllal piddama  ja mis muud wee! senna putub. —- Wätame siis, mis ue seaduse sees Mfäb ja sest konNeleb esmalt Moskwä seitung ja parrast Peterburgi saksa seitung, ja seal leiame osjast nsnda ' kirjutud ollewad: Raudteede peal teniwad  mehhed ärwatakse ammetmkuks, kes ka ossast wannutud mehhed jä kellel politfeilik õigus ja melewäld käes. Et kõik raudteede peal temstuses ollewad mehhed ustawad mehhed  ollekstd, sepärrast on nende wästowötmise jures terrawat ettewaatmist tarwis ja isstärranis  massina meistrite wästo wötmise jures ; Neid tulleb katsuda, kas neil' ka tarwitawat tundmist on. Peale selle sawad raudteede peal tenjwa ammetnikudele nende õiguses kindel piir märätud, kui kaugele omma õiguse prukimises wöLwad minna. Uus seadus lubbab, kui nad truiste teninud, ka selle eest murret piddada, et wannaduses murreta ellada wöiwäd, ehk km tenistüses õnnetumat surma sawad, siis nende wamili eest murret saab kantud. Raudteede waMfustele tehhäkse kohhuseks, kõige üetidüste ülle mis raudteede peal ette tullewäd, rahmM aegsaste teada.anda: K'6ik teisiate wänkW peawad nenda tehtud ollema , et igga rongi külge, ülle- kõige Wennerigi, kohhe passiwad ja nende külge wöiwad lidetud sada, seest wab gustud ja ka nenda , et Misel äjal wöiwad köetud sada, ilma sette peale watämata , MK klassist wanker on: igga wankrel peab ka omnis paik ollema, kus reisiad omma tarwitust wW wad tallitada ja seddä toimekada, Mis innimese natur ennesest arrälükkab. Zgga täiskaswanud reisia woib üks puud ja lapsed pdsl puds krämi ja tarwidusi ilma maksuta liggi wõtta; kes ockma reisi pilletit wälja agga hiljaks jänlld liggi sõitmast, sellel on õigus  24 tunni aea sees ühhe teise ÄWminneja massinaga liggi sõita. Naesterahwale ja neile kes tubbakast ei suitseta, peawad isst wankred antama ja raudteede wallitsused peawad selle ülle walwama, et joobnud ja tüllitawad inmmesed  reisia tel waewaks ei olle. Raudteede wallltfüsLs kohhus on, kui õnnetused teede peal ettetullewüd, reisia tele nende kahjo tassuda, ja sawäd ükspäinis siis sest maksust lähti, kui sedda wõiwad tõeks tehha, et õnnetus ei mitte nende, egga nende ämmewikude sü läbbi tulnud. Wimaks tehhakse raudteede wallitsustele kohhuseks,  reisiate nõutamise peale, nende asjade wori, kahjo tassumift kassasse üllesanda, egga tohhi suremat sisse maksmise protsentisi wötta, kui 10 kopp. saea rubla pealt. Wõeralt maalt. SaDfsWSKtt. Rig kk ant sleritele - gramm. Berlinist kirjutakse Märtsil: Rigikantsler wurst Bismark on uhhe telegramm mi läbbi Jules Wawrile teada andnud , et Parist' linnal, ni kaua Sakslaste poolt m!d-dagit  karta ei olle, kui mässajad rahho teggemise  punktist ei rikku, waid neid köwwaste auu sees piddawad. Lisfanduseks tähhendame weel, et need, meie wäggedest hoitud Parist põhja- ja hommiko polised kindlused ammugi kül ni kaugele ullatawad, Parist omma wallitsuse  al hoida jü kui peaks tarwis ollema, kä möduwat Md anda. Sured pattarei su- 117