maa peale tulnud. Täna ei wöi meie sest ka selgemat laadust anda, sest et nimetud seitung ise weel selgeste ei tea, mis loom see õige Ma, kas mõni ilwes, tiger, karu wöi mõni muu terawa hambaga murdaja ehk wahest seesamma  hul hunt, mis Kreutsburgis wäga paljo inimesi ja elajaid oli kiskunud ning haawanud;  loodame, et seesamma seitung edespidi selgemaid sõnumid saab tooma. Kuberneri herra reisist kõneleb Liiwimaa kubermange seitung: Liiwimaa kuberneri  herra, paron Üksküll von Güldenbandt,  on laupääwal 9. Augustil, kottu wäljasöitnud,  et Tartu linna ja maakonna kohtuid  läbiwaadata; kubermangu walitsust on ta sennist, kui ise kottu ära on, wiitse kuberneri  herra paron E. Krüdeneri kätte andnud. Kuresaarest. Elajate katko tõbi olla Ml mitmes kihelkondas likumas, mis ka palju elajaid juba aja raha wedanud. Et see paha tõbi aeg sealt ikka enam ja enam laiemale  laguneb ja Liiwimaal willi-töbi mõnda inimest tapnud, on Liiwi kubermango walitseja  kuberneeri herra niikohe, et see paha tõbi enam ei saaks laiemale laguneda, käskusi ja saadusi täidetawaks andnud, mis läbi tõbi keeldud saab, laiemale minemast. Nenda kõneleb  Kuresaare linna nädalaleht ehk seitung. Sedasamma tõbe olla ka Kuramaal, Erwaleni  kihelkondas ja säält kirjutakse „Balt. mehstn." läbi nenda: Siberi katko tõbi laguneb  ikka enam laiemale ja möllab iseäranis hobuste kallal, aga ei anna ka kari elajatele armu, keda ta kätte saab, seda ta ärakägiStab.  Rumaluse ja ettewaatamata ning hoolimata  õliks läbi, on ka mõned inimesed selle tõbe läbi siit ilmast äraläinud ja praego ei pea sugugi möttelda olema, et see tõbi lõppeks  , sest et sääl elajate tohtrid sugugi ei olla, üks keda senna kutsutud, on kasina aea pärast marsi jälle äraläinud. Löppetuseks ütleb kirja saatja: kui hädast on tarwis, et rahwas siin oma naburi rahwaga ühtenöusse heidaks ja üht elajate tohtert oma kulu pääle senna paigaliseks tohtriks telliks. Eestimaalt. Kaks põdra. Tallinna seitung on Kehra mõisast alamal seisawaid sõnumid saanud: 5. Augusti!, ohtu Vello 7 ja 8 wahel, on Kehra raudtee silla juures olewad  inimesed, umbes 200 sammu wasto põhja, pahem pool jöe kalda peal kaks põdra näinud, mis saal lähedal olewal pisukese metsa seest senna wäljatulnud, nattuke aeg seisatanud, wift oma janu kustutanud ja siis jälle metsa tagasi läinud. Seda möisawalitsusele tääda andes, laskis möisawalitsus suure ruttuga umbes  20 künni 25 meest, see on mõisa sulased ja wallamehed kokku ajada ja ka mõned sääl lähedal olewad küttid senna kutsuda. Mets, kust põdrad olid wäljatulnud ja kuhu n'ad jälle olid läinud, on umbes 250 sülda pitk ja 75 sülda lai ja umbes 200 sammu raudteest  eemal. Küttid läksid igamees oma koha paale ja ajajad, kui metsa olid ümber piiranud,  hakkasid kära tegema. Na kello 9 aeal tuli ka üks neist loomadest metsa ääre wälja keda Kehra metsawaht Tresen laskis, elajas kukkus kraawi maha, aga elas weel; teine laeng, mis peast läbi lasti, löppetas ta elu ja see oli üks emane põdra. Teine, ajajatest üles kohutud loom, tuli mõni minut hiljem metsast walja põllu pääle, sääl lähedal olew küt laskis, aga püs waletas, ei läinud lahti ja loom andis jalgele walu ning läks oma teed. Küttid ja ajajad jooksid kül järele, aga loomal olid wiledamad jalad, jõudis eest ära ja ööpimedus jõudis peale ning pidid see kord selle ühega leppima. Valtiskist. Tulekahju. Sääladne priitulskustutaja  selts oli laupääwal 2. Augustil  ettewötnud, üht pallipidu pidada ja kui seks olid kokku tulnud, ses olnud na kells 9 aeal õhtu, on korraga tule kära lahti olnud, ühe lahti lastud soldati Vihtlemise saunas olla tuli lahti päesenud, mis aga, sest et priitulekustutaja  selts ruttust appi sai, warst kustutud  saanud, nenda et suurt kahju ei saanud teha. See maja olnud assekurantis ülal. Baltiski priitulekustutaja selts, mis alles üks aasta wana, on juba neljat korda oma Vaprust  kustutamise juures näidanud; see olnud juba neljas tulekahju kustutada. Peeterbnrgift. Sönumed. Kroonlinna  seitung toob üht telegrammi, mis tei- 276