läinud, kuida tahtnud, waid raudteede seltsid pannud wasto ja öölnud, et nemmad jubba kõik teinud mis ial woimalik, sõamehhed ja wangid sada jubba oddawam weetud ja nendasammoti  ka wilja nende maade sisse, kus nälg olla, mis jubba küllalt nende kohta kanda olla: neljandama klassi waggonid ei wöida nad koggoniste tehha ja need olla siin põhja pool maal issiarranis tallisel aeal koggoniste mitte prugitawad, sest et nad pealt lahti ja ilma iste pengiteta olla. Nenda janud siis assi, misparrast  ollid nõu piddanud, tühja. Kaspi merre rannast. Laewade käimisest. Noworossiskist kirjutakse Nikolajewi  seitungi läbbi, et aurolaewade käimine Kaukasta rannas ikka suremaks minna ja aeg aealt kossuda ning kaswada. 1. Detsembrist sadik 1873, tulla aurolaewad reisiate ning kaubadega mitto korda näddalas Noworossiski saddamasse. Se korralik laewade käik ja kaubaajamine,  on Kaukasta ranna aarist rahwast selle mõtte peale winud, tubbakast semendada ja kaswatada, mis neile kõige suremat kasso sisse toob. Kubani ja Musta merre äärne ümberkaudne rahwas, on aastal 1873 Türgi seemnest kaswatud tubbakast, mis omma headuse  polest suggugi Türgi tubbaka tagga ei pea ollema, 2W,V01) puda ärramünud ja wäljamaale  saatnud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Ammeti pealt ärraku  tsu mine. Saksa rigiwallitsus on omma sadikut grahw Harri Arnim'i Parisist ärrakutsunud  ja Kölni seitung selleta v asja ärra, et mitte tühja kartust ja tühja jutto rahwa sekka ei tulleks ja rahwas tühja ei hakkaks mõtlema.  Ta juttustab: Grahw Arnim'i ärra kutsumine  ei tähhenda mitte, otse kui olleksid Saksa ja Prantsuse wahhelised asjad jälle sassis ja tulli lahti minnemas, ei mitte, waid lemma assemele saab jälle teine pandud ja nimmelt üks omma seisuse polost surem mees, kui Arnim  on, temma assemele saab endine Baieri ministerpräsitent, würst Hohenlohe-Schillingsfürst.  Et würst üks wägga terrawa waimoga ja p oli tika ette tundja mees olla, sepärrast arwatakse  tedda tullusama ja kassulima Parisis  ollewad, kui Arnim on olnud. Mikspärrast  Arnim oige ärrakutsutud, sedda mässib würst Bismark nenda omma ninnarattiko sisse, et kegi sedda ei pea näggema egga teada sama;  agga ni paljo paistab ommetige ühhest nurgast wälja, et nende mõtted iggakord ühte teed põlle käinud. Würst Bismark on tahtnud,  et grahw Arnim allati temma pilli järrele  piddand tantsima ja et ta sedda põlle teinud,  sepärrast arwanud tedda mitte senna kölbliko  ollewad. Würst Bismark nõuab köwwaste,  et temma sadikud kõik punkti peal nenda peawad teggema, kuida temma sedda nõuab. Würst Bismark on üks raudne peaga mees, kes sedda ei salli, et kegi temma wasto peaks räkima. Kõige suremaks melepahhanduseks on se temmal, kui kegi omma käe pea! julgeb  politika asjo ajada, nago grahw v. Golts sedda ommal aeal Parisis julges tehha. Temma  katsus södda Austriaga waigistada, mis würst Bismark wägga sowis ja sedda ei woinud  ta temmale ial ennam andeks anda. Mikspärrast rigikantsler Parisi sadiko teggemisega  rahhul ei olnud, ei hakka meie järrel urima, waid lasseme nenda jäda, kuida se on ni paljo lissame agga senna jure, et grahw Arnim nüüd Konstantinopoli peab sadikuks sama; ehk ta kül seks weel taieste kinnitud põlle, ommetige peab seni kindel ollema, et seal ennam middagit karta jures põlle. —- Hiljemad sönnumed ütlewad, et ta sedda tenistust  olla wastowötnud. Jtaliamaalt. Tülli tõstjad naesterahwas,  umbes 500 pead, kõik ühhest siggari wabrikust, olla 12. ja 13. Webruaril möda Roma linna jooksnud ja ühhesse ning teise kohta sisse tikkunud. Agga mikspärrast teinud nad tülli? Nende wabriko perremees olla tahtnud  uut modi siggarid tehha, kus töörahwa päewa töö aeg paar tundi lühhem, sellega ei olla nad rahhul olnud, sest et ni ja ni paljo wähhem teniwad, sepärrast ei olle nad töösse hakkanud, waid läinud karra teggema. Kaks kompagniid krenadirisi olnud iggal pool neil pöigeti ees, et suremat karra põlle sanud tehha. Kangro naesed katsunud seddasamma tehha, 88