perremehhe ärra, Wotnud ta rahha,- -mis-tal kasas. plnu-d.-ja- temmq passi, pistnud, OMMs tasks ja- psörnud Wennemale taggasi; esmalt kus ta kui pissuke kaupmees ennast lasknud kirja panna, sealt agga marsi Oreli linna läinud, kus ta ennesele maea ostnud ja kaupmeeste kilda heitnud. Warsi selle peale, kui Kurski raudtee walmis sanud, olla.ta Kurski linna läinud ja üht suurt trahteri, mis M tuhhat rubla maksnud, ehhitada lasknud; wõtnud ühhe Oreli kaupmshhe tütre abbikasaks ja ellanud üht wägga laitmata ja wisipärralist ello, nenda et kegi temmast middagist ei woi- Wd laita -—olnud innimeste eest üks au wäärt innimene. Mödaläinud Jöulo pühhade aeal olla kaks wöerast meest temma jure tulnud, otse kui tahhaksid nad temma trakteri rentida; Uinud ühhes teatres ja wöerad kutsunud tedda ka ühhe teise trakteri peale sisse, seal sanud Mss korraga politsei silma al kinniwöetud ja wangitorni kinni pantud. Möllemad wöerad olla sedda toeks teinud, et nemmad mehhed olla, kes jubba mõnda aastad kurjsteggia jälge taggä. aeanud. Sealt widud tedda Oreli; temma maea ja warrandus sanud äuksjoni wisil arramüdud ja ta önneto abbikasa ühhe lapsega mis neil olnud, Oreli linna omma suggulaste jure läinud. Jälle üks tössine tunnistus, et Jummal omma! aeal awwalikuks teeb, mis sallajas tehtud. WdssfMst» Testament. Seal olla hiljoti  üks rikkas, nimmega O. Kohan ärrasurnud  ja ommas testamentis 200 tuhhat rubla hybbedat selle kässuga linnale kinkinud, et selle eest üht maea peawad murretsema, kus waesed  reisiad, olgo nemmad mis tahhes ussust, 4—5 päwa ilma maksuta kortert ja üllespiddamist  sawad. - Kauba a eamisest. Möda läinud aastal on Odessa saddamast wäljamale sadetud:  283,300 tsetwerti nisso, 379,400 tsetwerti  rukkid, 1,027,800 tsetwerti türgi nisso, 36,000 tsetwerti odre, 396,700 tsetwerti kaero, 143,400 puda nisso jah Ho, 143,500 tsetwerti linna seemnid, 23,200 tsetwerti naerid,  297,000 puda willo ja 125,000 puda raswa. Laewo on ülleüldse 1206 pead seal saddamas käinud. Asowi merre rannast W «iIM walja 0,957,6M tsetwsrti ja Marmpolist 1,234,399 tsetwexti. - -—Hundid. Permis ja Kasams on hun? did linna ulitsate peal ümbermarsinud ja MW rejsiad kortert otsinud. Kasanis tehtud w?a metsa l omale kshhe ots peale, seal ei olle ta middagi pahha tehha sanud, agga Permis olla ta mitto innimest arrakiskunud; kas nad parrast  temmale ka otsa teinud, ei olle ööldud. , SMMRVM kmbbeeusMNgNA» Tubbaka kaswatamisest. Meie külwame omma põllud  täis wilja ja römustaMe kui manna taewa tädike setzda lasseb korda minna, sest et meile sedda toiduseks ja ihho üllespiddamiseks tgrwis;  kui innimese! leiwa pastukest ei olle wetta, siis närtsib ihhs, agga kuida koggoniste  teiM luggo Samara kubbermangus, kuida meie sedda Peterburgi saksa seitungist loeme; sealt kirjutakse, et issiärranis Nikolajewski  ja Nswü-Useni makonnades tubbaka kaswatamine igga aastaga laiemale lagguneh, mis issiarranjs saksa aWnikud m sure holegs külwada jä kaswatada. Zggs aasta panna nad 5599 tessatini tubbaka alla ja ütlewad kesk- läbbi 90 puda tubbakast ühhe tessatini ma pealt sawad; se õlleks siis 599 tuhhat puda tubbakast aastas. Kõige ennamiste kaswatakse  seal wenne tubbakast ka amerika ja türgi tubbakast. Kohhad, kuhhu nad sedda müwad, on: Peterburgi, Moskwa ja Kasani tubbaka wabrikud. Zo nad sest suremat kasso sawad, kui wiljast, et nad sedda ni hõlega kaswatawad. Wöeralt maalt. SskssWKslt» Mis söariistade rahhusse  putub, sest könnelewad wäljama seitungid  : Söariistade rahho wasto seisaw rahwa koggo Bordoo linnas, ei sa wist uksi Prantsuse  maal ollema, kes selle wasto, et soariistad  seisma janud, waid neid saab sea! rohkem ollema, kes kui Gambetta kissendawad: södda eddasi! Jssiärranis se rahwas, kes söa wallo Vees ei olle maiMud, kes M wast emalt sure tWide mSrrmat kuulnud, agga mitte ta tuld näinud, ja mis ta maitsnud, need ei tahha 59