lõppema ja teereis kojo pole on pea jalge al. Laupäewal 9. Webruaril parrast lõunat kello kuus, olli ta Meklenburgi - Strelitsi hertsogi George jures lõuna sömaaeaks; ja öhto würst Wladimir Barätinski jures palli piddo peal; päewa olla ta Austria sadiko paron von Langena»  läbbi saksa heateggemise seltsi widud läbbi watama, kus ta 599 rubla kinkinud. Pühhapäewal 19. Webruaril on ka suur Majestät  Maltsheri kirrikus käinud ja kello ühhs aeal Mihaeli maneshes paradet watamas ning öhto kello 6. talli pallees lõuna sömaeaks ja öhto keiserliko kõrguse Suurwürstina Maria Nikolajewna jures palli peal, mis siis nago kõige selle piddo sõlm olnud, mis weel peale heidetud; õsi kello pool üks sõitnud ta sealt otse Moskwa raudtee howi ja kello üks tormanud  illassin sure küllalisega Moskwa pole. Sest asjast könneleb Peterburgi saksa seitung. Pea komite, Sa ma ra hädda kustutamiseks, on 15. Januaril s. a. omma nöupiddamiste parrast koos olnud, on siis teadaantud, et Duchinowi herra, Tamara kubbermango ammetiga kontraklikult mahha teinud, neile puda seme wilja murretseda,  lstt,vvl) puda nisso ja mis peale selle, need on odrad ja kaerad; mis hinna eest, jaeb se kord meel salla asjaks. Peale selle on weel üks teine kontraktlik mahha teggemine  kaupmeestega Libich ja Rek olnud, nemmad murretsewad puda külwinisso,  selle kindla hinna eest 1 rubla 25 kopp. puud; se õlleks na meie möedo jarrele umbes 3 rubla 75 kopp. wak. Wanna wask rahha. Kulda üks seadlane seitung ütled kuulnud ollewad, tahhab  krono wanna modi waskrahha, mis praego udega ühhes iggal pool maksuks wastowöetakse,  aega möda arrakaotada ja rigi kassa minister selle polest mitmed kinnitused ja seadused  malmis teinud. Nende kinnituste ja seaduste  järrele, on krono rentkambritele kohhuseks  tehtud, siis agga wanna modi waskrahha wälja anda, kui usi käes anda põlle. Sel kombel taggasi hoitud wanna modi waskrahhad  peawad, et nende weddamisega kronule mitte kullu ei saaks tehtud, kokko sullatud ja siis ärramüdud sama. Selle tarbeks on üks issiärralik kommission assutud, kes sedda asja peab tallitama. Kroonstadtist. Keiser Prants Josep Kroonstadtis. Selle sure Majestäti külla käigust Kroonstadtis, könneleb sealt seitung: Suur Majestät, Austria keiser tulli rede 8. Webruaril, kello pool kaksteistkümmend enne lõunat, Oranienbaumist labbi Kroonstadti ja läks otse keiserliko tehniko koli watama, kus merrewäggede ministeriumi abbiline, kindraladjutant  Lessowski, saddama üllem kommandeur,  wiitseadmiral Kosakewitsh ja auwahhid omma plaggudega keiserliko kõrguse, kindraladmirali  essimest merrewäe kompangniist sure wöerale wasto tullid ja nende õllemaid temmaga  tuttawaks teggid. Selle peale wöttis suur Majestät priistiko ja käis siis sealast admiralitäti,  merrewäggede käimise maea ning nende piblioteki watamas ja sõitis jälle jeä peal künni Konstantini kindlust ja tornpattareid  Z watama. Ni pea kui suur Majestät Kroonstadti olli tulnud, on marinitelegrahwi  masti Austria plaggu üllestömmatud ja kindlusest lastud 21 suretükki pauko. Kello pool kolm sõitis suur Majestät sealt Peterburgi  taggasi, kus temma Jummalaga jätmiseks  jälle 21 suretükki pauko kindlusest anti. Kownust. Palwe maea pühhitsemise  st. Kownust kirjutakse: Teisel Kristuse tullemise pühhal, mödaläinud aasta!, sai Ponedelis  ueste ehhitud Ewangeliumi Lutteruse usso palwe maea pühhalikult sisse õnnistatud. Ehk kül teed sandid, olla ommetige ni liggidelt  kui kaugelt rohkeste rahwast kokko tulnud, sest pühhitsusest ossa wötma. Se igga aasta kaswaw innimeste arru, mis Kuramaalt ikka jure rändanud, olla sedda häddast tarwiliseks teinud, sest et laste arru ikka suremaks läinud,  üht koli ja leri tubba murretseda. Aastade  kaupa on praust W. tüddimata ja ärrawässimata  andid ja koppikaid selle tarbeks korjanud ja nüüd temmal se ütlemata rööm olnud, ni kaugele sada, et sedda maea olli woinud laska ehhitada ja se nüüd walmis ning ka pühhalikult sisse õnnistud, sea! seisab. Selle maeal on peale rumika koli toa, ka lastel  maggamise kambred ning üks rumikas tubba 79