peli wangi hoone ümber elaw rahwas. kus Bulgari rahwas wangis, kõige öö läbi nende häda kisendamist on kuuluud, kui neid saal piinatud. Ehk kü! kõik piinamise riistad, mis enne wanal aeal wäga suurelt pruugitawaks oliwad, ärakautatud saiwad, on need türgi rahwa juures ja iseäranis Bulgari rahwa tarbeks  weel pruugitawad ja moodis. Üks teine kiri toob jälle neid sõnumid, et Bulgari põgeneja  rahwas Türklastest, lõuna poole Dedeagatsi  ja Enosi lähedale, mudase Maritsa jõe suu peale saawad wiidud ja jäetakse, ilma  wähema toiduseta, nälja surma surema. See koht on wäga omane, sest sääl ei ole kedagit  wöeramaa konsuli ega muud, kes nende õnnetumate häda öhkamesi kuuleks. Kolmandaks  tulewad weel wäga hirmsad sönumed, nende uue üleswöetud protsessi mooduse üle, mis neil Tratsinis nüüd olla. Wilippopelis, Karlowas, Tshirpanis, Haskiöis, Adrianopelis  zc. on kohtud säetud, kus Türklased kohtu laudas istuwad ja wöimalikult lühidelt kohut möistwad ja otsust andwad. Hirmsam, kui riigiwalitsus ise, on Türgi soldatid, täna Bulgarimaa!  möllanud. Balkani on üks inglise  awitaw-kommission asutud, kus ka inglise kindralkonsul Tawcett ja obrist Blunt kommissioni  liikmed, kes ka oma kasuliku tööd alustanud. Teadused, mis üks kommissioni liigi Karlowast Times" kätte saatnud, tunnistawad,  kuida lugu sääl olla. Karlowas olnud enne sõda 2l),000 ja sääl naburis Sopot  linnas innimest elamas täna on esimeses nimetatud linnas, peale mõne soldati,  weel 5—6000 naest ja last, kes, kas enne sääl elanud ehk säält naburis olewa Sopot  ja Kaliweri linnast, kus risumine, rööwimine  ja tapmine kõige hirmsamal mõõdul tehtud, senna põgenenud. Siis kirjutakse säält sõna sõnalt: Kõigest neist önnetumaist ei ole mitte kahteteistkümmend, kes peaksiwad julgema  omast tühjast majadest wälja tulla, olgu siis, et nad seltskonnas suure ruttuga, meie juure tulewad, kaitsmist otsima kus meil selle üle weri keeb, et see meil wöimata neid a witada. K onstantinopolist. Sultan ja krahw Aichi, oliwad hiljuti kahekesi ma- gusas juttus, ja sest kirjutakse 10. Septembril  Pera linnast Kölni seitungi läbi: Austriamaa  saadik krahw Zichi oli sultaniga juttus, kus nad siis üht wäga tõeliku asja oliwad läbirääkinud, mis sultan ise olla sovwinüd. Juttu ajades olla sultan wäga sõbralikult rääkinud  ja seda soowimift kuuldawaks teinud, et tema wäga rahu soowida ja rahu armastada.  Zichi andis temale nõu, ennast waigiötada,  et Saksamaa mitte ei hakkaks kära tegema, waid et ta rahule jäeks. Kui asi nenda oleks, siis wöiks Sahwet ülemaks ministriks  saada, esmalt seepärast, et tema Austria  riigiwalitsusel enam meelepärast oleks ja teiseks et tema enam lepliku meelega oleks, kui Edhem. Selle üle ei saanud sõnakest räägitud,  mis senna kohta oleks tähendanud, et Austria oma sõbraliku olemisest peaks wälja astuma. Uuemad sönumed. Peeter burgist, 28. Septembril, ohtu. Gorni-Studenist antakse teada: 25. Septembril  oli üks kolonne Rustshuki söawägedest Koshewas ja 26. Kadikiois Türklastega natkuke  rinnu koos, kus Türklased suure kahjuga saiwad tagasi löödud. Kostantsa ja Sadina on Türklastest puhas, kõik vliwad säält walja kolinud. Selsammal päewal kirjutakse ka, et waenlane 26. Septembril hakkanud. Silistra lähedal olewa wene mägede peale laskma. 29. Septembril, pärast lõunat kirjutakse Gorni-Studenist: Türklased wedawad oma silla, mis nad Silistra juures hakkasiwad üle Donau jõe tegema, jälle pealt ara. 22. ajas üks sotni kasakaid, mis Lowatsist oliwad wäljasaadetud,  järelwaatama, kuida wöera wäega lugu ja kui kaugel nad aset, 469 Türklasega kokku juhtunud ja neid laiali pillutanud ning nende sääl olewat wilja wara ja muud moona ärarikkunud ning selle peale 396 Boshibozukisi  Galata linnast rvälja ajanud; nad ajasiwad  neid taga künni Tetewenist saadik ja siis pöörsiwad tagasi. Üks osa Türklasi läksiwad  Mirka juures olewa Rumäni kantside kallale, saiwad aga säält Rumänlastest tagasi löödud. Sulina jöe suu peal läks üks türgi 334