ma jälle eksinud ja rumalaste möttelnud; mo sõber seletas mulle ä, et need olla woorimehed,  kes seda wiisi ennast toita ja igaüht senna sõidab, kuhu keegi minna tahab, ja siis tee pitkuse ja aea wiiwituse järele makso nõuab ja selle pärast kutsuwad nemad, et aga keegi peale istuks ja sel wisil oleks neil jälle nattuke  teenistust; meie istusime siis ka ühe peale ja ..poshol" ütles woorimees oma hobusele ja sõitsime siis otse senna poole, kuhu mo sõber teda käskis; ta mõistis ka nattuke wene keelt, sest ta oli jo ennegi sääl olnud. Nenda sõites läks hea nattuke aega ära, enne kui senna saime, kuhu minna tahtsime. Wiimaks jäi woorimees ühe suure maja ette seisma, sääl maksis sõber söido raha ära ja meie hakkasime  trepplst üles minema. Oh wenike! see oli üks ronimine, ma wäsisin üsna ä, enne kui üles saime, ei jalad tahtnud enam sõna kuulda, missest ma praego weel wästnd olen; puhkame wahel nattuke. Omalt maalt. Riast. Prints Pridrik Karl. Säält kirjutakse?. Jaanuaril: Eila peale lõunat kello kolm, tuli prints Pridrik Karl oma jahi pidamisest  , Wolmarshowist jälle sia tagasi ja wöttis herra Aleksander von Groote juures korterit. Warsi selle järele, kui prints senna oli tulnud, on ta linna läbi sõitnud, käinud rüütlite maja ja linna al olewad jõe kallast, kus laewad laditud saawad, waatamas, nenda sammuti ka Schwarzhaupteri maja, kus oldermann  Hollander ja ka li ige Meltzer wana pruugi ja wiisi järele temale teretamise jooki wasto toonud ja tema oma nime kuld raamatusse  kirjutanud. Printsi saatjad olnud: wlügeladjutant grahw rittmeister grahw Wartensleben, Landrath Richter, herra von Groote ja paron Medem. Säält äratulles, on kuninglik kõrgus, prints Pridrik  Karl oma ligi olejatega, teatre pargi äärt kaudo, üle Soworowi silla von Groote herra majasse sõitnud, kus suur küllaline lõunat söönud ja kello poo! seitse olla ta oma kaasas  olejatega wagonisfe astunud ja koju tagasi  sõitnud. Wolmarist. Weel jahi pidamisest. Prints Pridrik Karl on nüüd oma jahi pidamesi  löppetanud ja ka meie weikese linnale seda auu teinud, kord tema müride wahelt läbi soita, peale selle, kui ta rohkem nädala pääwad, tema lähedal oli elanud. Et prints mitte ükspäinis üks jahe armastaja  ei ole, waid ka ühtlase üks wäga tark küt on, kes omas jahi mundres lindusi oskab üles otsida ja wiibimata trehwada ning tappa; seda on igal jahi pääwal nähtud. Kuida juba sest enne kõneldud, on kuninglik kõrgus oma käega kuus põdra mahalasknud ja oleks weel rohkem laska wöinud, kui tal mitte armastust  nende metsa loomade wasto ei oleks olnud ja ka oma kaasas olejatele ning teiste küttidele seda rõõmu soowinud, üht looma maha laska kellel ka wist wäga arwa seda õnne olnud, ühest seesugusest jahist osa wötta. Üleüldse on jahi pidamise päiwil, 15 põdra äratappetud, kelle nahad ja jalad prints Preisimaale  kaasa wötnud, nagu tunnistuseks, kuida saak jahi pidamises olnud. Kui seda igapidi wöib tunnistada, et see üks õnnelik jahi pidamine  olnud, kus midagit õnnetust ei ole ettetulnud,  siis ei wöi meie ka seda mitte tähendamata  jätta, et prints jahi pidamise wahe aegades, wäga sõbralikult ja kõige suuremas lahkuses, teistega aega wiitnud. Löppetuseks, ütleb kirjasaatja, ei woi mina mitte tähendamata jätta, et prints oma ärareisimise  juures Ohlingi ülema metsa herrale armolikult üht wäga kallist kuld task-uuri kingituseks  anda lasknud. Bolderaast. Ilmadest. Säält kirjutakse  10. Jaanuaril: Ehk kül mööda läinud päiwil loode tuul puhunud ja ilmad üsna pehmed, ei ole siiski jeä oma seisust muutnud, waid tulepaagast waadata, nii kaugele, kui silm wähä ulatab, ei ole lahtist wet kusagil näha. Linnast künni senna jeäst läbi väljutud  laewad saamad täna oma seiso paika. Peeterburgist. Raha siSsetulik ei ole igal ajal ühe sugune, kord suurem kord wähem, nenda kuida asjade toemetus ja tallitus  seda saadab ja sünnitab. Tahtsime täna Wenemaa raudteede raha sissetulikust, mööda 35