Tallinna Sõber M 11. Esimene aastakäik Tallikuss, A— Mihktikm Mm! Msr Uleuldne aealeht EeslirahVale maal ja iitmMg. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: aastas k rubka, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: , aastas k rubla 40 kop., pool-aastas 60 kop. Knulntnsed maksavad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. ÄeMmised wöTtakse wttsta: . . Hallinnas: LindforsN päriate trükimkjas. J. K. Scclandt, M 54. —Hartus: W. IM. - F>er»us.?j K- HMeMta. s-Vskvsrep!:..L. Wattsv. haides: . K. Feidewerg, —O. K., KpW-rg. Aurefaares: M Lange. AmSkas: A, Mr. KandKejch. - Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichh orn. Elab Nõmme mõisas, - kirjad käiwad Kilsi jaänia kandu. (Ass - maalt. Bulgaaria maalt. Jutu lebt. Örendus. . ' . . 22 Ümberwaatus läbi Euroopas. Saksamaa kanzler, kuulus ja wägew seatine riigiasjade juhataja würst Bismark on Austria-. Ungrumaa lahkuwa kanzleri graf Andrassi wõeruskäiki Gasieinis tasunud ja on Wiini linnas käinud. Selle kuu 9. pääwal jõudis würst Bismark Wiini ja selle kuu 13. pääwal sealt Berlini tagasi. Saksamaa kanzler on Miinis suure auustusega keisri poolest ja kõige rahwa poolest niisama suure austusega kui röõmu-hõiskamisega wastawvetud ja ülespeetud. Nii suured olid austuse ja rõõmu tunnistused igalt poolt, kuida seda enne ühe riigiasjade juhataja  wasta ülesnäidatud ei ole. Kõik pahandus  ja kurwastus, mida sesama würst Bismark kolmeteistkümne aasta eest AuStria maale ja rahwale sigitas on unustud ehk andeks antud, üksi wiimseaegne sõbrus riikide wahel ja selle sõbruse kosutus seiflwad rahwa ja riigiwalitsejate  silmade ees. Se wõeruskäik on nüüd sel silmapilgul tähtsam juhtumine, mis kõige aealehtede  kirjutajate sulgi läbi kõigi Euroopa wirgull  ja agaralt käima paneb, ja neid sulgi ühel pool mee sisse, teisel pool sapi sisse kastab.  Arwata on muidugi, et se wõeruskäik mitte paljas lustisõit ei olnud, et mitte üksi sõber sõbra waatamaS ei käinud, waid et seal suuremad ja tähtsamad riikide asjad läbiräägitud,  osalt ehk ka kirja pandud saiwad. Austria- Ungruriigi kanzleri graf Andrassi lahkumine omast kõrgest ametist wõjb ikka selle wõeruskäigi  põhjuse eesotsas seista, kuida sellest ka mõned rahumeelelised ja waenutõrjujad aealehed kixjutawad., Würst Bismark, kes teada wõib, et „wana teatud, uus teadmata on", olla, kuida need aealehed kirjutawad, ise läbiuurida soowinud.  mis sihi peal Austria - Ungru riigi uus kanzler baron Aimerle käima saaks, mis maimust  se täidetud oleks ja kuida sellega ühes ehk selle kõrwas tööd teha ja asju tallitada wõiks. Tähelepanemata ei wõi seal juures aga ka mitte jääda, et rahwuslikud liikumised, mis Meie päiwil läbi Euroopa käiwad, nimelt aga läbi Austria-Ungru riigi mitmekesise rahwgsugude,  ja selle riigi piirete peal Türgi riikis, Monteneegro, Serbia ja Rumeenia riikides ja Bulgaaria maal, et need liikumised kõrge juhatajate  läbirääkimiseks tähtsad küll olla wõiwad, Need kolm suurt rahwasugu, kes meie päiwil Euroopas walitsewad Romaani sugu lõunepool,  Germaani,sugu ja Slaawi sugu homiku põhja pool—kõik need rahwasugud  elawad ka üksikus suuremas ehk wähemas kogus ia kogudes Austrja-Ungru riikis ja nõuawad  igaüks oma rahwusliku iseolemist, edendust rchwuskku põhjpse pMI ,ja niipalju kui Võimalik,  ühendust oma suguwendädega. l Et Weneriigi wägew mõek wiimses merises sõeas rohkem usuwendade kui suguwendade kaitsmiseks ja peastnnseks tupest tõmmatud oli, seda ei taha meie usuta aeg mitte mõista. Austria-Ungru riik kohkub selle eest, mida „Panslawismus"  nimetakse ja mis üksikute Slaawisugu  kogude ühenduse nõutust Lähendab. Et nüüd Weneriigk wägewa moega läbi suured Nistirahwa kogud, kes Slaawi sugust on, Türgi riigi ja Mohammediusuliste wägiwalla alt peastetud  saiwad, siis kardab Austria - Ungru riik nende uute Slaawi riikide ühendust teiste suguwendadega  Türgiwalitsuse all, üheks suureks wägewaks Slaawiriigiks oma piire kõrwaS ja ühendust Slaawisugu kogudega, mis nüüd selle riigi walitsuse all seisawad, ja nõuab langewat Türgi riiki niipalju liimida ja üles pidada, kui pehastaud lauad lubawad. Sellepärast püab ka Austria-Ungru maa kõigist mäest sidet Wenemaa  ja Saksamaa wahel lõdwendada ja Saksamaad  oma kütge köita, sest Wenemaa peale waatawad muidugi kõik need Slaawisugu kogud, kes meel Türgi walitsuse all on. Inglismaa segarahwas Romaani, Germaani, Kelti ja weel teistest sugudest siginend ei wõta küll osa nende kolme pearahwa-fugude nõutustest, aga Wenemaa  kosumine on seal weel rohkem meeltwasta. Ka Inglismaa loodab nüüd würft Bismarki wöernskäigift Miinis kindlamat ühendust Saksamaa  ja Austria-Ungru maa wahel, ja selle M toetusi Türgimaale, künni ehk enesele õige aeg ja möeduw wõimus tuleks, seda kaunist kannikast kotti pista ja koen kanda, kuida mõlemad,  Inglismaa ja Autria-Ungrumaa selle kullest  juba tükid mahaleikanud on, ja seda kõik hea sõbruse näo ja nime all. Sellepärast on nüüd kõik Europa aealehed kõla täis würst Bismarki käigift Wiini linnas ja tema uhkest, sõbralikust ja rõõmsast wastuwõtmisest.  Igaüks arutab seda asja omalwiisil, kuida Inglismaa ja Austria - Ungrumaa poole ehk Wenemaa poole hoiab; sellepärast jookseb ühede Ugede seest mett, teiste sulgede seest sappi. Meil aga, kui Ristiinimestel peaks teada olema, et ülem maa-ilma riikide ja rahwaste ja rahwuste juhataja ja juhtija niisama wähe Berliinis kui Miinis ehk Londonis üksikut aset pidamas on, kuida ka aealoo raamatud meile iga lehe peal tunnistust anda wõiwad, et kõige targemad ja kõige kindlamad riigijuhatajate nõud ja riikide ühendused tühised oliwad. Aealehtede  spda on lahti, aga õnneks saab selles sõeas üksi tinti walatud, ja meie loodame, et se ka selleks jääb. Omalt maalt. Tal! inn ast , , 53. Mihklikuu paäwaA Tallinna kaubÄaM eestseisus on nõuks wotMV iiht'seltfi asütädu, kes selle bankile seitsme aasta peale 300,000 laenuks toimendab. Selle raha pealt tahab bank Mitte rohkem kui 6 protsenti maksa, ja peab bankile õigus jääma, seda laenu ka enne tasuda, mitte aga rahaandjatele, seda enne pärida. Tasumiseks peab igaaastasest selgest  sissetulemisest üheksa jägu kümnest kõrwale pandud saama. Kuida „Walitfuse Teadaandja" kuulutab, on Urmaste kihelkond Wcro kreisis luba palunud,  kihelkonna kulu peale kaks maa-shandavmi ametisse wõtta, kes maa-politseile, nimelt aga sillakohtuherradele wargate tõrjumiseks ja püüdmiseks  abiks oleksiwad. Se palme on ministrikogu  poolest tüidetawaks peetud, ja on 28. heinakuu pääwal Kõigekõrgemat kinnitust saanud.  - Ka meie ligemal kodumaal sigiwad wiimse aegade sees wargused ja aidalõhkumised rohkest, kuida ka selle lehe sees sagedamast lugeda  on, kui meie söönuksime. Ehk wõiks ka siin nõu leida selle tee peal rahwale ja warale rohkemat :a mõedmvamat kaitsemist leida, kui meie seda tänisest wahtide-korrast oodata weime. „ Walitsuse Teadaandja" kuulutuse järel on möödaläinud Leikusekuul üle Weneriigi tulekahjude  läbi rubla eest kahju tulnud  ja üleültse 2978 tulekahju olnud, nende seas 514 tulepanemist kurja käe läbi ja 699 tulekahju pikse läbi. Kõige suuremad kahjud olid: Irkutski kubermangus 16 tulekahju, 13,638,123 rubla; Saratowi kubermangus 2! 2 tulekahju, 609,166 rubla; Tambowi kubermangus  189 tulekahju, 578,620 rubla. Nishni-Nowgorodi kubermangus on 205 tulekahju  olnud, nende seas 70 tulepanemist. Balti kubermangudes olid: Riamaal 7 tulekahju, 332! rubla, nende seas 2 tulepanemist; Kuuramaal  2 tulekahju, 5400 rubla; Tallinna maal 4 tulekahju, 3950 rubla. Poolamaal on lojuste - tõbe liikumas ja on sellepärast kõik lojukse wäljawedamine Wenemaalt  üle Preussi raja, selle riigi walitsuse poolest keelatud, nenda ka Anstria maalt, kui Mitte ustawat tunnistust ei saa, et lojuksed terwed on ja maakondadest tulewad, kus tõbi liikumas -2 ole. Ri a jt. Et pettus mitmekarwaline ja petjad  mitm. näolised on, seda teadwad juba kõik. Jsewnsi pettuse üle on „Rigasche Zeitung" teadust saanud ja seda rahwa kasuks laia ilma saatnud. Wiest aastast säadik woolab palju noori mehi weikesest linnadest ja maalt Riiga kokkutulnud, kellel kord on söeawae kohuse täitmiseks  liisku Võtta. Nende ligi asuwad nüüd