mastus agga ükspäinis jõuab head tehha ja nende silma wet kuiwatada, kes raske risti ja willetsuse al oigawad ja ommas põhjatumas häddas meie pole kissendawad! Üllemal nimmetud kolisi korra peale seada ja neid üllespiddada, on hea käppo tais rahha tarwis ja kui nad ka kül oddawalt arwawad; teeb se ommetige kaunis sure summa wälja. Ühhe korraline summa õlleks, 30 walla kolimaea  ehhituse tarbeks -- 300 rubla ühhe maea ehhitus 9000 rubla ja kihhelkonna kslimaeade surendamiseks 1000 rubla se õlleks siis ühtekokko 10 tuhhat rubla, mis Hhhe korraga tarwis ja siis igga aastaseks ksolmeistrite palgaks igga mehhele 125 rubla, õlleks ühtekokko 3750 rubla ja peale selle weel mude tarwiduste toimetamiseks 2050 rubla mis siis ühtekokko 5800 rubla wälja teeks. Kui nad sedda ka ärranäewad, et ni paljo rahha Ähhe korraga ei woi kokko tulla, siis wöttawad nad ommetige ennestele julgust palluda,  et wälja poolt abbi aega möda nende hädda woiks kustutada ja nad pikka möda järje peale saaksid. Praego õlleks kõige ruttem  Muhhu sares, Peude ja Zani kihhelkonda abbi tarwis. Ommalt maalt. PeVKWst. Au u s töö. Meie aegsed aea lehhed kulutabad wägga paljo kurja ja wasto oksa tööd; kül rägitakse seal risumistest, röwimistest, wallest ja pettustest, agga wägga pissut häist ja römulikust asjust, mis ka ühhe ausa innimesele römo teeb; kurwad asjad on kolledad, agga head asjad tullusad ja löbbusad  kuulda. Kuulge mis üks maea perrenaene ja laste emma pari päewa eest könneles ja nimmelt  selle sowimisega, et sest. ka Postimehhe sees jutto peaksime teggema ja assi olnud nenda. Ta ostnud Neäri ja kolme künninga päewa wahhel mitte kolme kunmnga päewa ja Neäri wahhel ühhe tallomehhe käest, ta ei teadnud öölda, kust wallast ta olnud 15 naela wöid, naela eest andnud ta 20 koppikat,  mis siis ühte kokko 3 rubla wälja teeb. Ta maksnud mehhele rahha wälja ja assi teh- Md. Mees panneb ka rahha ilma surema silmamata kotti ja lähhäb omma keed. Koddo olla ta omma rahha jarret wadanud ja et ta missist teadnud, wöi rahha issiärranis pannud ollewad, leidnud ta kolme rubla assemel wiis rubla ollewad, ja mis teinud mees? Pari näddala  parrast kui jälle linna tulnud, tonud ta selle samma rahha, andja kätte taggasi ja olla öölnud: ..Teie ollete mind petnud, wöi maksmise  jures.- Sedda kuuldes olla perrenaene kohkunud ja öölnud: ..Ma andsin Teile jo ommetige  ühhe kolme rublase, sest ni paljo teggi wöi just wälja!" Jah -- kolme rublase mis weel! egga ma siis tend põlleks taggasi tonud, kui La kolme rublane õlleks olnud! Waat siin ta on, wanna pärris wie rublane. Uh nenda olli se pettus! Wanna auus mees pistnud wie rublase jälle kotti ja andnud kaks rublast taggasi.  Eks olle töö auus ja armas kuulda? Meie eesti rahwa seas ellab ka weel mehhi, kes teise omma ei püa egga walskusega warra ei koggo. Rohhi hobbuse warguse wasto. Rohto ja ohto hobbuse warguse wasto on wägga  häddast tarwis, sest hobbuse wargused on jubba pea iggapäiseks asjuks sanud, neid warrastakse  kas kõrtsi woi kirriko ukse eest ehk ka kotto tallist ärra. Üks Wörro poolt söbber annab Eesti Postimehhe läbbi nüüd head nou, kuida sedda wargust, kui ka mitte üsna kautada, ommeti wöib wähhenda. Wadake  temma kirjutab seal nenda: ..Kõige mu kahjude wasto on innimesed ennast  mönnesugguse seltside ja kassade läbbi walmistanud, agga hobbuse warguse wasto weel mitte. Minno arwates õlleks sedda ka wägga tarwis. Kui sest ka paljo abbi ei tulleks wurguse wasto, siis õlleks ommeti igga seltsi liikmel wägga asja ühhel melel selle wasto panna, sest et nemmad seltsikassast hobbuse hinda wälja peaksid maksma. Hulgal õlleks se paljo ennem wöimalik, mitte enne järrel jätta, kui hobbune ja paljo ennam weel ka hobbuse warras käes on. Kui 10 ehk meest ühhe korraga taggaajamiseks platsis on, siis peab warras, kes teab kui kawwal ollema, kui ta nende eest weel ärrapäeseb. Kui üks tedda ei leia, teine ja igga hobbuse Margusega  õlleks suur hundi jaht seddamaid lahti 53