töise linna walitsuse liikmega lühikest läbirääkimist. Saadud kirja sisu oli aga nõnda: ~kiia merelabes oleva Inglise meremäe kommandör  on übe seesuguse väega kärnu linna alla tulnud, miska linn ärabäävitatud võib saada. Loovimises aga, et selle koba elavnikud kabju eest boitud saaksivad, võib linn üksnes järgmiste tingimiste all purustamatu jääda: kõik söavägi, kui seda linnas ebk on, peab ennast  vangi andma, kõik söariistad, kõik kroonulikud kirjad ja paberid, kui ka kõik, mis iial kroonu omandus  on, olgu see mis tabes, peab Inglise kommandõrile ära antama, ka kõik laevad jões, (kui neid seal peaks vllema) peavad välja antama. Inglise kommandõr läbäb maale ja vaatab pürjermeistri übesolemisel linna läbi. Iga truuuse murdmine paiga usalduse kabtlaseks tegemine  tõmbab kobe linna purustamist enese peale. Inglise kommandõr ootap pürjermeistrit ja übt töist kõige auusamat linna kodaniku oma Majesteedi laeva peal, et nende vastust übe tunni soes vasta võtta. Mina olen, mu berra, I'eio sõnakuulelik teener krasmus Riia merelabes oleva Inglise Majesteedi mereväe ülemkäsuandja."  » Selle aja sees oli laew, „Kruizer", õige linna ligidale  tulnud umbes 1000 sülda aga meel kaugel, kus ta oma küljega (laskmise mõtte awaldamiseks) ennast linna wasta pööris. Natuke kaugemal seisis „Archer" ja temale kõige ligemal „Konflikt," mis laskmise tarwis niisama malmis oli. Kõige suurem laew, „Hawk", seisis umbes paarwersta kaugel. Meil oli siis selge, et selle mäe läbi meie linn lühikese  ajaga puru hunikuks mõis saada. Ka wõisiwad need laewad hõlpsast umbes 800 meest lootsikutes maale läkitada. Suur jagu linna rahwast, enamiste naesed ja lapsed, aga ka palju mehi, oliwad silmaga nähtama hirmsa ähwarduse  eest juba linnast ära põgenenud; wähem hulk aga mõis ehk meel linnas olla. Ligi kella 12 ajal läks pürjermeister, temaga ühes ka kauba pürjermeister, Schmidt ja tuttaw Prahm, saadud kange käsu järele ühe lootsikuga peale, kus nad ka ähwardaja kommandõri leidsiwad. Nad seletasiwad temale  ta kirja peale, et tõeste linnas suurt ega wäikest sõawäge  ei ole, küll aga tükk maad temast eemal, et linn mitte waenlase wasta kinnitatud ei olla ja et temas miski sugust kroonu omandust ei ole, muud kui keskel linna mõned kroonu ehitused, kelle põlema ja puruks laskmine ka kõik linna ühes purustada wõida. Peale selle andsiwad nad temale ka oma kirja, mis nõnda oli: ~Ninu kerra! Kt Rärnu linna raske suurtüki laskmine äkwardak, kui leie tänase auustatud kirjutuse tingimised mitte täidetud  ei saa, siis on minul auu leie kirja peale vastutada: 1) elik miski sugust linna kaitsejat meeste lmlka ei ole eilasest päevast saadik Pärnus mitte, küll aga tükk maad linnast eemal. 2) seaksin mina elik keski töine linna ametnik >vöi kodanik miskisugust linnas olejat Riigi vvaktsuse omandust üke elik töise I'eio kuningliku Inglike teedi söa-lae>vale >välja andma, siis saaksin mina, kui ka igaüks töine seesuguse teo tegija maa-äraandja nuktluse alla langema, kui I'eie, minu kerra, ise oma >väega siit linnast miski sugust valitsuse omandust >vötta takate, siis ei või meie seda ükel seesugusel korral, kus meid ükski suurtükk ega miski sugune ei mitte keelda ega takistada. . 3) kae>vu ei ole mitte linnas ega ka kaugemal üle- jões. 7 versta linnast eemal on küll mõned weiksed kaubalaevad seismas, mis aga mitte linnavalitsuse  >voli all ei seisa ja keda seesama mitte milgi moodu!  anda ei >vöi, sest et linnast ära läinud nende juures seisak. Mnda on mu! auu leile I'eie sõnakuulelik teener olla, pürjermeister 11. liling. pean juure lisama, et meie linnas miski sugusid  soariistu, suurtükka, söamoona, ega midagi liiku>vat  Riigivalitsuse omandust olemas ei ole, muud kui 4 maja, mis kõik linna keskel seisatad." Kommandör luges kirja läbi ja lubas siis linna puutumata  jätta. Nüüd läks pürjermeister tultud lootsikuga jälle tagasi ja kohe selle peale hakkasiwad ähwardawad lae- wad linnast kaugemale liikuma, „Kruizer" kõige enne ja töised ka kohe taga järele. Nõnda olnud siis Pärnuga lugu aastal 1855, see on 23 aasta eest, ja meie ei tea mitte ütelda, kas ehk nüüd mõnes meie sadama linnas meel pahem lugu ei oleks tulnud,  kui Berliini kongress ähwardawaid kõue pilwi mitte äralahutada ega tagasi majutada ei oleks jõudnud. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Pärt: Kuule Mart, sina nimetad ennast wahel ka „talupojaks", mikspärast sa seda teed! „Talupoeg"  jäügu söimunimeks, aga põllumees olgu auunimi,  nagu jo „saks" meie maal auunimi on. Nalja Mart: Kui nimi sõimunimi on, siis on ikka ka asi kõlwatu. Sellepärast on siis talupoeg sinu meelest üks kõlwatu loom? Kalja Pärt: Olgu ta, mis ta on. Aga waata, kui see nimi talupoeg, keda ka Soomlased tarwitawad  ja kes sellepärast üks wäga mana Eesti nimi on, auunimeks saaks, siis läheks pärast mõni talunik liig toredaks ja hakkaks ehk ei tea mis kõik pärima. Põllumehe nime alla lähemad aga ka meie ülemad seisused, ja kui ma põllumehest midagi head räägin ja põllumehe seisust auusaks kiidan, siis wõib talunik ikka mõtelda: see läheb üksi „sakste" peale, ning ta jääb ilusaste alandlikuks ja ei saa enesest ilmaski liig palju lugu pidama. Nalja Mart: Soo, soo! Aga waata, just sellepärast ütlen ma sinule, et ma ennast ikka edasi talupojaks saan nimetama, ja et ma seda taluniku, kes talupoja nime söimunimeks arwab, üheks saksastatud  narriks arwan, aga seesuguseks narriks, kellel saksastaw toit paljalt kõhtu läinud, seal kõmasse panka heitnud ja oma kandjat nii waewab, et ta oma ohust wiltu tõmmatud suud enam lahkeks ei saagi tehtud, ja kellel seedetud toidu puuduse pärast ka tema päüajud  nii kokku on kuiwanud, et mõtete asemel üksi weel mõne kareda ja kõwera karwa nähtawale jõuawad  ajada. Zensuri poolest lubawd. Riias, sell 10. Juulil 1378. Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. MWT» Seeläbi annan ma teada, et küttimine Kroonu maade peal, see on mõisa ja talumaade peal metsades igale ühele ära on keelatud, kellel mitte minu käest jahi piletit wõetud ei ole. Üksi Kroonu mõisade rentnikud on siit wälja wõetud,  kellel mõisa metsades luba on jahti pidada. Kõik, kes selle keelu wasta teemad, maksawad  künni S 5 rubla trahwi ja peale selle meel lastud lindude hinna ära. Ühtlasi annan ma teada, et ma igale inimesele,  kes minule Holstri, Aidu ja Wälgita mehi wõib üles anda, kes ilma lubata jahti pidanud, 10 rubla waewapalka saan maksma: (ios) Metsaülem Borkampf-Laue. i Wirn Eesti „Kalewipoja" seltsi Eesti-Wene keele kooli nõuukogu teadustab Wiru ja ümberkaudse laste wanematele,  et eestulewa 1878/79 kooli-aastaks laste (poegade ja tütarde) sissekirjutus seltsi koolimajas Rakwere linnas igal päewal ja ajal on, muud kui Pühapäewal mitte warem,  kui kella 2 ajal pärast lõunat  koolmeistri  M. Lindenbergi juures, kelle käest ka tarwilisi otsusi selles saab, mis kellegil nimetatud  seltsi kooli-asjades nõuetaw peaks olema. s Kooli Nõuukogu. kostilapsi wõetakse wasta ja antakse kooli tööde juures juhatust Mattieseni willakraasija majas (124) G. Lagewesti juures, i Wanemad, kelle pojad Tallinnas koolis käiwad, leiawad head kosti-kohta Lühiksijala peal U 250 Liimanni majas. See maja on linna keskpaigas mäe peal ühe suure aia sees. Kui lastel tunnike õppimise wahet on, siis leiawad aias mitmed laste mängid, et mitte tarwis ei ole, uulitsalt ümberhulkuja lastest seltsi otsida, kust sagedaste  wanematele kurwastust tuleb. (126) 3 Üks noor inimene, kes kaupmeheks tahab õppida, wõib Willandis kohta saada. Järele küsida selle lehe wäljaandja juures. i Üht head amme otsitakse hea palga eest Kreiskooli õpetaja herra Schmitti juure Wiliandis. i Et Paistu kihelkonnas Pahuwere walla Tvmdi talu peremees ära surnud, saab see talu, mis 20 taalert suur ja millel head põllud ja heinamaad ning ka metsa juures, ära müüdud. Kaupa teeb Pahuwere Laanso talu peremees (125) Andres Laanson. s PitkaMa juures antakse pood ja elumaja kohe rendi peale. Aakre möifawakitsus. (109) I Häid wärskeid 1877 aastaseid Wene ja Saksamaa humalaid müüwad odawalt puuda kaupa ja wähemalt Kurrol & Jürwetson (113) Conze pruulhoones Pärnus. 2 Kuulutused. (Politsei lubaga.) Tänase numriga saawad needsinatsed .Sakala lugejad, „kes töise poole aasta peale tellinud, kolmanda lehe kätte. Ühtlasi anname teada, et meie neile esimesed 20 nnmmert 50 kopiku (paberi hinna) eest taga järele müüme, kui neid postiga tarwis ei ole saata. Juulikuu alustusest künni aasta lõpetuseni (32 nnmmert) maksab .Sakala Wiliandi maakonnas 1 rubla 50 kop. ja postiga 1 rbl. 75 kop. Palume neid lugejaid, kes esimese poole aasta 'ees tellisiwad, aga oma raha weel ära ei ole maksnud, -da dige p-a t-ha, Sakala Toimciidus, 5 Tallinnas, Ülemiste mäe all masina ja raua-walamise wabrikus on jälle uusi ja wäga häid ära proowitud kästrehepeksmise masinaid 85 rubla eest ja hobuse ümbermedamise wärkisi 100 rubla eest saada, nagu ka uusi kuulsaid kiilwimastnaid,  mis kõiksugu seemne jauks kõlblikud, mitmet seltsi saha-tükka walatud rauast, nagu ka häestamise ja pangalõhkuwaid rullist, kõõgi pliitraudu, õhu kindlaid ahju-ukst, mitmet seltsi raud ahjust, rätseppade triikraud», rohu-aia järgest ja toolist j. n. e. Surnu-aia haudade aedu on 5 rubla 50 kop. eest sülla pealt ja kallimalt saada, nagu nende tugewus ja kõrgus on. Surnu rista müakse 25 kopikast künni 25 rublani ja on neid ilma pealkirjata alati malmis saada. Wankri telgest saab sitkest Rootsi rauast, nagu ratta pusstst mitmest suurusest. Peale nimetatud asjade wõib ka kõiksugu muid masinaid ja masina wärkisi, nagu meskist ja weski-wärkisi tellida, ning wõetakse ka kõiksugu masinate parandamise tööd wasta. Täielikumat teadust annab mabriku herra B. v. Drümpelmann. - LM" Pärnu lähedal saab üks kena päris karjamõis, kellel 900 wakkamaad suur krunt, 23. Aprillist 1879 käsuliste tingimiste all 9 aasta peale wälja renditud. Lähemat teadust wõib Pärnus kaupmehe herra J. Nikolai  poes järele küsida. (127) 3 Meie kuluga on wälja tulnud ja igas raamatu poes saada: Saksakeele õppimise raamat koolidele. Kirja pannud K. N. Jakobson. Hind poogitud 45 kopp. h. C. Mattieseni trükkimaja Tartus. (106) 2 Lliuanlj IVlagnus lakobBon. W Kmjl-pM-liiiluijliM Kõiksugu pilta, mis raamatute sisse ja raamatute kaante peale mõib trükkida, tehakse odawa hinna eest tellimise järele malmis. Selgemat otsust antakse kirja teel. Adres: I'ociwli!»s 3. A. Mvöevvi, vi, li. lle lepöMl;. oevpvvi., 7 Mv., Mli. lv vv. .V 25. (56) 2 Ühe Eestikeeles mälja tulema naesterahwa käsitöö õpetamise raamatule tarwitakse kõiksugu  wanu Eesti õmmeldud ja kootud kirjast. Kellel seesugust wanu kirjast riiete, mööde, särkide, sukkade ja muu riiete peal on, palutakse selle lehe mäljaandja kätte müüa tuua ehk mõneks ajaks läinu peale anda. i Wärskid erneid, salatid ja retifid müüakse Wilmndis Sillakohtu herra majas, kärnäri juures. 2 WMandis M rubla waewapalka sellele, kes selle ruun hobusest, mis 2. Juulil linna koplist ära on warastatud, teadust teab anda, nii et hobust ja warast kätte wõiks saada. Hobune on werssoki alla kahe arssina kõrge, mustjahiire karma, süsimust kriips käib üle selja, lakk paremal pool ja pahem silm jookseb mett, on heaste rammus ja kange traawli jooksja. Seda palub teada anda hobuse omanik A. J. Sahrs. uurmaaker. 1 Öösel, 5. ja 6. Juuli mahel on Taeme, wallaft Taanut Jürisonil 3 aastane keskmiu suur mustjas kõrb ruun ära marasta tud. Hobune on umbes 75 rubla määr kaunis suure sabaga ja esimesed jalad kan kohalt natuke katki. Kes sellest hobi sest nndlat teadust mõib anda, ehk teda kätt tuua, saab zz rubla waewa palka.