on, kes midggit ei jõua teha. Uga «ende roöm ei ole kuigi kaua tuurinud, sest kuri soetõbi  on nende sõbra Klewelandi elu lõppetanW  za nemad kibeda silmameega temast pidand  lahkuma. Selle järele on jälle tük aega mööda läinud, et neist waestest ühtegi ei ole holitud ja seda olnud umbes 40 aastat. Aastal 1825, on esimene missionär, nimega Kristian nende juure tulnud, keda Saksamaalt senna läkkitud, see hakkanud neile Jumala armo sõna kuulutama, neile elu küünalt põlema  süütama ja nende silmade eest seda paksu kattet maha rewima, aga temale ei antud ka kaua aega, seda tööd teha; kui kaks aastat oli tööd teinud, siis on ka tema elupääwad täis olnud ja kuri soe tõbi ka tema elu küünalt  kustutanud, paari kuu pärast on ka tema  abikaasa, ta kolm last, toetaja ja tema seitse sulast ta järele läinud. Waene rahwas jäänud jälle ilma Jumala armu sõnata. Mõne aea pärast on kül jälle üks uus missenna  tulnud, aga ka tsNagi m ole saanud sääl kaua tööd teha, maid on aastal 1847 ka inimesliku teed, oma Issanda raho sisse läinud. Paale selle, kui Jumala armo sõna kuulutamine sääl kolm aastat olla seisnud, on Jumal jälle üht missionäri,  nimega Dräse, senna läkkitanud, Jumala  waimo põllul tööd tegema; temale on Jumal ta elupaiwi pitkendanud, et tema kauem selle rahwa juures wöinud tööd teha ja armu sönna seemet nende südame põllu pääle kütwada.  Santa li rahwas on wanal ajal Orisja maakonnas elanud, et aga seda rahwast säÄ liig paljo olnud ja paksuse poolest pole elada wöinud, on nad endid laiale lautanud ja osast põhja poole Radshmaheli mägede are asutanud.  See rahwas on keha poolest tugew töötegia  rahwas ja lahke meelega, kes selle pärast, et keegi nende pääle ei saaks tulema, omad majad ja külad paksu metsadesse ja warjupaibadesse  ehitanud. Naesed on säälgi, nagu muis!, wäga maiad uhkust taga ajamas ja käiwad kaugelt üle meeste; nad kannawad paremaid  rudid ning armastawad kaela, kätte ning jalge ümber kõiksugu ehted ja neid panemad  nad sagedaste nii rohkeste umber, et 7 künni naela kaluwad. Nende usk on pime ebausk ja nende jumalateenistus, päris wöerajumalateenistus, kus ka seda köigewähemadki  Jumala kartust ei ole. ' Wägs kaua on see rahwas ka üsna täädmata Aanud,  keegi pole neist midagit täädnud ega neist ka hoolinud, keegi muu ei möttelnud nende pääle, kui aga mõned selle maa raha rikkad mehed, kes neid mägise sundisid endid orjama ja pea raha maksma; aga raha wastowötjad ei teinud neile kogoniste õigust, nad sundinud neid rohkem maksma, kui saadus lubanud; teinud  neile wäga suurt ülekohut, mis aga wiimaks  raha nõudjate enestele suureks kahjuks tulnud, sest rahwas on sest suurest ülekohtust äratüdinend ja wihaftks saanud ning mässamist  teinud. Aastal 1855 on nad söariistad  kätte wötnud ja mägedest alla oma piinajate  kallale läinud ja ärariisunud ning lõhkunud,  mis aga iial kätte saanud; säät ei ole siis ka armoandmist olnud. Just selsammal ajal on sääl rasFet wihma sadanud, mis köi? jõed üle kallaste täis täitnud, nenda et ülesaamisega  tegemist polnud ja see olla mässajaid  tagasi hoidnud ning nende teed kinni pannud. Nende ja nende waenlaste mahe! on ka üks weike jõgi olnud, mis mäest alla jooksnud, sest ei ole nad üle saanud ja see olla neil kaks nädalat aega wiitnud; selle mahe aja! olnud Inglise walitsyse! aega, oma söamehi kokku kutsuda ja kui mäed koos olnud,  on need mässajate wasto wälja saadftud, kus siis säälatses soodes ja rabades suur sõda hakkanud. Söamehed olnud kül waprad nende pääle käima, aga nemad ka wägurad wasto seisma, nenda et söameeste aru on pidond suurendatud saama, muido oleks wöit mässajate  poole jäänud. Aga pärast seda, kui jälle rahu oli tehtud, on selle rahwa lugu palju paremaks läinud ja nende eest on palja enam hoolt kantud ning nemad ise ka palju taltsemaks läinud. Kaks aastat pärast sedch, on neid jälle Inglise walitsuse wasto mässama  üritatud, aga nad pole sest kuulda wötnud,  waid rahule jäänud; nüüd olla ka Inglise kuberneri silmad lahti läinud, et ta äranäinutz, mis selle rahwale hädast tarwis lähäb, ja see on Jumala armu sõna ; seepärast on tema walitsuse  poolest Inglise missioni seltsile tarwita? wat rahaandnud, et nemad Ssntali rahwa 98