prugitud ja sepärrast söatenistuses middagit põlle tehha wöinud. Wist on Don Karlos omma wenna wasto, omma kindralide eest seisnud,  et ta tedda jummalaga jättis. Hendaiest. Taplustest. Rigiwallitsuse söawäed on, kuida tännini Hispania piri pealt sönnumid sadetud, eddasi nihkuma hakkanud ja nimmelt selle parrast, et Karlistlastest ettewöetud  nöu tühjaks tehha ning neid sundida, kas ülle piri Prantsusemaale pöggenema ehk söariisto käest mahha pannema ja armo palluma.  Selle tarbeks on söawäed San Sebastianus  mäele widud ja 28. Oktobrist sadik olla möllemad wäed Renteria ja Oiartsuni wahhel wastastiko kibbcdas tapluses ja teine teist raiumas olnud. Kuidas seal ühhel ehk teisel pool assi läinud, ehk kummas wöitnud, sest asjast ei tea seitungid weel könneleda, sest et weel teadmata, kuida luggu läinud ehk weel saab minnema. Bilbao, Wittoria ja Iruni linnade kaitsjad söawäed, seista walmis, et kui kuhhutzi peaks tarwis ollema, kohhe minna wöiwad, kui agga kutsutakse ja kussagil abbi tarwis peaks ollema. 29. Oktobril, hommiko warra, on rigiwallitsuse söawäed omma tuld Karlistlaöte peale, kes Latsa ja Renteria wahhel,  San Marko mäe otsas, ennestele üht kindlat paika ollid wötnud, laskma hakkanud ja olla nende kindla paiga nende käest ärrawötnud.  Rigiwallitsuse wäggedel on ön olnud,  Karlistlasi ärrawöita ja mõnda kindlat seiso paika nende käest ärrawötta ning neile suurt kahjo tehha. Baionnest. Karlistlased, kes omma suretükkidega  Iruni linna, maa pealt tahtsid ärrakaotada,  on omma laskmist 26. Oktobril seisma jätnud, wist ärranähhes, et tühja tööd ollid leinud. Karlistlaste kindral Alleo ja kindral Loma, on omma wäggedega wastastiko  kokko läinud ja nattuke rammo katsunud; mis nende tööst wäljatulnud, sest ei lause seitungid  sönnakest. Parisist kirjutakse 28. Oktobril, et Hispaniama  sadik Parisis neid sönnumid olla sonud, et Don Karlos 26. Oktobril ülle piri Prantsusemaa  peale pöggenenud ja olla nõudnud, et tedda seal peaks ümberpiratama ja kinni tabbatama ja ka sedda maea selgeste tähhendanud,  kus temma korteris olla. Hispania rigiwallitsus olla warsi wahhid selle maea ümber  pannud, kes sedda peawad wahtima ja hoidma. 31. Oktobril. Don Alfonso on, kui temma Hispaniamaalt ärraläinud, temmast seatud ja kokkokutsutud pattaljoni tenistusest lahti lasknud ja selle parralt söalippo ennesega liggi wötnud. Ühhcs vaewakassus on Don Alfonso sedda lotust andnud, et kui asjad hakkawad  parranema, temma siis lodab omma ttui pattaljoni jälle nähha sada. Sealtsammast kirjutakse 1. Nowembril; et rigiwallitsuse söawäed Karlistlasi sure wäggewusega  tagga ajawad ja kõik üttid ja onnikesed  , mis Karlistlased omma tarbeks teede are ehhitanud, ärrapölletanud; ülleüldse arwatakse  3VV sesuggust onnikest seal olnud, mis tuhhaks tehtud. Selle peale olla Karlistlased endid Wera ja Lesaka wahhele kindlat asset wötnud; ka senna on rigiwallitsuse söawäed järrele läinud. Amerikamaalt. Julge massina meister. Sealt maa seitungid könnelewad ühhest julgest massina meistrist, raudtee peal, kes 13. Oktobril ühhe reisiate rongiga Kinkinnatist  arrareisiuud ja sure ruttusega ühhe praego ärrapurrustud silla peale jooksnud, egga ennam wöimalik ei olle olnud, kinni piddada. Sedda nähhes mõtles massina meister, parrem on, kui temma ja ahju kütja surma sawad, agga peale saea ellama jäewad. Ta olla ennast  ruttust ümberpöörnud ja süttewankre tahha läinud ja wankre rongi selle küljest lahti taggunud, mis peale wankre rong seisma janud,  agga mässin kõige süttewankre, massina meistre ja ahjo kütjaga 200 jalla kõrguselt alla orgu kukkunud, kust nende hirmus ärrapurrustud  surnud kehhad pärrast üllesleitud. Taplusest. Montewideust kirjutakse 25. Oktobril, et nemmad Buenust-Airest olla sönnumid sanud, et üks jaggo mässajaid olla linna alla tulnud ja endid seal näidanud, kelle wasto agga mitto rigiwallitsuse pärralt söa aurolaewa sadetud. Mässajate peamees ja nende üllem kommandir Arredonda on MendotsvMaakonnas  rigiwallitsuse wäggedega kokko sanud, kus needsammad temmale wallo andnud ja ta! 200 meest lahhingi platsi peale jänud. 374