Perno Postimees ehk Näddalileht N 28. l»7k ZGnes WermuS? reede 9. Juulil.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus K rubla AO kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Peruu Wasmari raudteest. Omalt maalt: Peruust: Tulekahjudest. Pernomaalt: Suiste pühadest. Riast: Würst Milan. -- Peeterburgist: Suurwürstlikud sõnumed. Sõda ehk rahu? Majade maksud. Raha wöidude numred. Türgi asjust. Kõrtside surm. Suured wöerad. Wäeteenijatest. Elajate töbest. Tulekahjudest. Wöeralt maalt: Austriamaalt: Türgi-Serbine söast Sõnumed Belgradist, Semlinist, ka sestsammast söast. Inglismaalt: Serbini asjust. Türgimaalt: Türklaste tööst. Kiriku sõnumed. Perno-Wäsmari raudteest. Hulga aea tagant kuuleme jälle nattuke Perus  raudteest, aga asi ei taha weel mitte sugugi  paremaks minna, waid ikka on üht ja teist takkistust ees, mis keelab asja sündsal teel edasi wöiwad minna, ehk ütleme teise sõnaga,  tema ilmale tulemine näitab wäga raske olewad. Kõigist on näha, et paljo suuri ja auusaid mehi seda koguniste ei salli, et ta ilmale  tuleb ja seepärast kätte ja jalgega selle wasto seisawad. Tahame siis alamal näha, mis üks auus mees sest asjast Peeterburgi saksa seitungi läbi kirjutab. Auus kirjutaja leiab, et kõik mõtlemised) arwamised ja soowimised,  Liiwimaale üht raudtee wörku saada, ühes asjas wäga liig põdur olla ja see olla nimelt, pea asjaks, oma kasu peale waadata, nagu see tänini olnud ja riigi kasu koguniste körwa lükkawad, kelle käest ometige, et ta tehtud  saaks, ükspäinis luba wöib tulla. Nii- kaua, km asi nenda ja kui mõtted selle pulga peal seisawad, ei wöi nende seeme, mis n'ad külmanud ja ka weel külwawad, iial mitte idaneda  ega kaswada ja wilja kanda ehk ütleme teise sõnaga: on emal see tõbi, siis ei wöi lapsuke iialgi ilmale sündida, waid siis jääb ta aga paljaks juttuks, nagu see tänini olnud. Neid kibedaid sõnu ütleb ta esmalt selle raudtee  kohta, mis Riast- Wolmarist- Walgastläbi  Tartu peab käima ja kelle poolt Liiwimaa  ökonomii selts on ning seda soowib, et see tehtud saaks; siis teiseks selle raudtee kohta, mis Riast- Wönnust- Wolmarist- Walgast- Mõrrast  läbi Plesku peab käima ja kelle poolt Liiwimaa rüütlite kogu ning Ria ja Perno linnad on; aga kolmandalt selle raudtee kohta, mis Tartust- Wörrust- Ostrowi käib ja säält künni Wäsma tahetakse pitkendada; see on üks soowimine, mis paron von der Pahlen wälja ja kõige tulusama arwanud olewad. Esmalt nimetatud raudtee soowijad waatawad siin ni-