Tallinna Sõber M üi. Esimene aastakäik Tallinnas, M" Leikuscknii Mwal IB7S. Alenldne aealeht Eestirahmate maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajas: aastas 1 rubla, pool-oavtas 60 kop. Sojn ehk postiga saadetud: aastaS l rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Awdfors't päriate lrükimajas. SeterSurgis: J. H. Seelandt, o»«uspe«a» M 54. Tartus: W. Aust. - peruus: K. Audewiita. Italweres: L. Wattly. Mides: A. Seidelöerg. Kapsalus: H. J. KoMerg. Kuresaares; W. Lange. Amvkas: K. Ar. Raudkepp. Maal: kulda iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass Xcn.,) ReaZSter; Omal» maalt- Tillist MkkttStutajme-sMide teotamise pärast. - Tallinnast- Aleksauder-günn,asunu. - Eest, laulu- a muuskup.dn aial-St- aru. - Maa oo olek Rmmaat - Tnuaburg.st : megisrrr. Kuuramaalt' Wihm ja mesi. - Nbawist: Ehitused. - Zarenökist: Lumesadu. - Pokrowskoiest: Õnnetu surm. - GaNshrst: Hullud hundid za wnder w dii alu - Tvbolökist: Äliwarduse-lirjad. - Osurgehüst: Kloostre rööwlid. Wõeralt maalt: Saksamaalt. - Austria Ungru maalt - Prantsusmaalt. Inglismaalt - Hispaania  maalt. Tllrgimaalt. - - Bulgaaria ,naolt. - Aiucerila maalt. Juiu leht. - Õiendus. Nalja jutukesed. Kirja wastused. Omalt maalt. Mida loota wõis, seda oa nüüd näha ; teised Wene - aealehed pahandawad ennast ..Wene Peterburgi iile. et se ennast selle segapea  kirja edasikandjaks teinud, kes Dünaburgi priitahtliku tulekustutajate seltsis ja nendasamati teiste Baltimaa linnade tulekuStntajate-seltsides isamaa waenlasi ia wöeramaa sõeawäe alustnsi  leiab. ~GoloS", kellest muidu just kiita ei wöi, et meie maa ja selle iseolemiSte wasta wäga sõbralik oleks. keS sagedast küll ka ise kirjast üleSwõtab. mida meie maa urka-mehed siit sa sealt pimedast nurgast saavamad, leiab siiski Dünaburgi kirja nii meeletuma olema, kui kõik teised, kelle meelt paha tuju ehk alaline mi ha koguni segand ei ole. Waesed ~Wene Pet. Ztg." redaktorid Komarow ja Ussow saamad  niipalju lehelist, et sellega oma mitmeaastast  pesu puhastada wõiksid. Asjalikust teest käänawad ka siin aealehed kõrwale ja kipuwad meeste oma peale, mis meie küll iseenesest kiita ei wõi, millest eemal hoida aga sagedast raske küll on. Mõlemad „W. P Z " redaktorid olid omal aeal nende ohwitseride seas. kes kindral Tshernajewiga Serbia sõeawäe hnlkas Türgi wasta wõitlesid. Et se asi kaunis kurwast  »dasiläks ja kannis wiletsat otsa leidis, seda on teada ja sellest wotawad nüüd „Mvlwa" ja ..GoloS" riista, halastamata pilkamist nende tehe üle kallata. Nenda kirjutab „Golos": „ Isamaa on hädas! Kogu ennast õigeusklik rahwas, Minini heale peale, otsi omale oma Posharski ja rutta isamaad peastma! Aeg pakib waenlane on juba Dünaburgis! Issand Jumal, on se üks ehmatus! Saksamaa sõewäe kaadred Dünaburgis! Ja näinud on neid üks inimene leüenanti - mundres, „ om a silmaga" »a kuida näha. tema oskab o ma silmaga waadata. Aga mis on tema näinud Nüüd tuleb se kiri, nrillest ka meie mõned kenamad õilmed oma lugejate ette panime, siis kirjutab „Golos" edasi: „Ja Jumal on üht inimesi walgustaud, sesuguft meeletust kirjutama! Priitahtliku tulekustutajate-seltside liikeid walmisseiswakS Saksamaa sõeawäe kaadreteks pidada; sõeariistadeta Wenemaa kodauikudes tulemat Saksamaa sõeawäge näha; sõeariistade magasinisi kusagil haisutada; Sakslastele Saksakeeli k o m m andusõnu s ü ii k s arwata - keS. ütelgu ometi, kes muud, kui aga üksi Timok-Morowa-söeawäe kangelased, wöiwad niipalju mõistuseta luuletust pääwapaistele  toimetada Minge ometigi Deligradi  tagasi, herrad! Minge kõik, suures parwes  ärge teotage Wenemaad, ärge sõimate Weue rahwaft! Teie ei tunne seda tõeste mitte: Teie arwates ei ole ka Sakslane Dünaburgis mitte Wenemees! .... Sesugusi isamaa-mehi, kui need nõderpead on, kes Saksamaa sõeawäe kaadreid Dünaburgis leidsid, sesugusi on meie juures kõik nurgad täis ehitage nendest üks tamm. Kui nemad kahekesi ja kolmekesi äralähewad,  Serbia maale, kus hea elada ja kerge oma lammast niita on, siis ei saa seda siin ükski lähelepanema!" Nenda. ja weel waljuma sõnaga saawad „W. P. Z." ja selle sõnnmitoimetaja Dünaburgist, Wene aealehtede läbi hnkkamõistetud Üksi „Rishki Westnik" uriseb weel hammaste wahelt ja näitab himu „W. P. Z.ga" Ühes kooris laulda, aga meie loodame, et need muljud healed ka tema keelt kinni panemad. Tallinnast, 15. Leikusekuu pääwal. Aleksander-gümuasiumi ärategemise järel oliwad seal wiimsel aastal 118 öpijat. Nendest oliwad  95 Greeka-õigeusulised. 25 Ewangeliumi- Lnternse-usulised. 16 Katoliigi - usulised ja 12 Mosese-usulised. Õpi-ate juuretulemiue on kosumas.  Kooli alustuse aeal aastal 1872 oli nende hulk 72, aastal 1875 102, aastal 1876 112, aastal 1877 124, aastal 1878 132. Stipendiumi ehk midagi abi said selle aasta esimesel poolel 25 õpijat. teisel poolel 21 öpijat; rahast mis selle tarwis kooli hooleks antud, on üleüllse 625 rubla wäljajägatud.  Täis-kvolitamise tunnistust on 4 õpijat  saanud. Eesli laulu- ja muusikupidu peal on „ Eesti Postimehe" järel üleültse olnud: Riamaalt  30 laulukoori 754 luuljaga ja 16 muusikukoori  178 mängumehega; Eestimaalt 16 laulukoori  302 lauljaga ja 2 muusikukoori 24 mängumehega.  Üksikuid lauljaid mitmest kohast, ueuda ka Peterburgist oliwad 14 tulnud, .ka iiksiku?d mängumehi, kelle mu aga mitte selgest teada ei ole. Keskpoolt Riamaalt saab „Baltische Wochenschrift" selle kuu esimestest päämadest põllutöö asjade üle karmad sõnumid. Heitlikud ja wihmased ilmad on Heinakuul ka seda lootust  kaotand. mida Jaanikuu meel jättis. Heinategu  sai wiiwitud ja ei ole ka nüüd meel malmis.  Jõgede ääres ei wõinud seda tööd teha, ja kus seda Jaanikuul alustati, seal oli kahjukahekordne.  Kus suure waewa ja kuluga midagi  kokkupandi, seal ou se niimäga leotud ja rikutud, et tööd ja kulu ära ei tasu. Näitab maja olema, selle aastase heina tarmitamise  juures ettewaatlik olla ja oleks soomitaw, wanema ja mõndanäinud maaperemeeste mõtteid selle üle awaliku läbirääkimise ette toimetada, kuida seda heina tarmitada wöia, ilma et loomadele  suurt kahju tuleb. Nenda on ka härjapeaga  (ristheinaga) mis kogu poolest rohkesle, headuse poolest aga mähe ammd on. Ka lootus  põllusaagi peale ei ole rõõmus. Nukis on küll leigatud, aga kõrs ou lühike ja tera arwatakse  kerge olema. Mis meel loota wõib, on wähene keskmine saak. Kaer on arw, muidu aga tugew. Odrad näitawad head olema,  pealegi hiline külw, ja annab se wili kõige rohkem loota, kui mitte edaspidi midagi õnnetust  ei juhtu. Kartnhwlid on märja läbi kahju saanud; juba wara oli haigust näha ja mädanemine  laotab ennast laiali. Kõrgema ja kergema  maa peal seisawad kartnhwlid paremini, madalama ja raskema maa peal on rohkest karta, ja rohkem kui head keskmist saaki ei ole loota, kui ka ilmad heaks jääksid. Lma-rööwikad,  kes mullu linapõldudele nii palju kahju tegid, ei ole tänawu 'küll nii laialt näha olnud, aga koguni kadund ei ole need kardetumad loomad  ka mitte; 17. Heinakuu pääwast saadik on neid lõunepoolsel Riamaal nähtud, iseäranis nende linapõldude peal, mis muldse linapõldude kõrwas seisawad, ehk nende ligidal on. Linapõllud  üleültse on head, ja kiidetakse iseäranis rohkeid kupraid. Dünaburgi st. Kuidas „N. Z. f. St. u. L." kuulda saanud, olla Duuaburgi priitahtlikul  tulekustutajate-seltstl nõu, Keisri Majestäti  ees suurt mauööwert pidada, kui Warshawi sõites seal olema saawad. Luurama alt. Haseupooti kreisist kirjutakse  „Libawi Zeituugile"' Kaks korda Heinakuu  sees suur wefl! 13. Heinakuu pääwal oli meil neljapääwase wihma järel suur wesi, ja 30. Heinakuu pääwal ühepääwase wihma järel tõusis wesi kõrgemale, kui ükski seda enne siin näinud on. Kõik weiked jõed tõusid üle kallaste, west jooksis üle heinamaade ja põldude ja ajas heinad ja rukid alla. Alaline wihm Heinaknul on heinad, härjapead, kureerned j. n. e. rikund, muidu oleks meil sel aastal rikas heinasaak olnud. Kartnhwled, uus kaswu poolest juba õige suured on. hakkawad sauemaa sees ja märja läbi roostetama ja warred on juba mustad ja närtsiud. 26. Heinakuu pääwa õhtul oli meie maa üle kõige kaugem müristamine sel aastal. Shodenist saab sellesama lehele kirjutud: Alalisest  wihmaft. mis 29. Heinakuu pääwal kõige kaugem oli. täitsid ennast kõik jõed. Bartau jões. mis ka Shodenist läbi jookseb. oli 30. Heinakuu pääwal wesi kolm ja üks pool jalga üle maantee, nenda et sel pääwal aga surmahädaga  Shodenist wäljasaada wõis. Uks rukipõld  ühe Bartau jõe aru ääres, mida Rünge nimetakse, kus weel neljajala kõrgune leikamata rukis seisis, sai kange wihma järel 30. Heinakuu pääwal täieste weega kaetud. Selleaastane rukis ei anna palju wälja, ja kaalub l!8 —120 naela.