wägga kollisema, se on: linna seestpoline Memme  olla wagga pahha ja otse kui ttmist lahti  ; Zhhendust ei pea seal ennam suggugi ollema;  allamad üllemate ja üllemad üllamate wasto,  nenda on siis üks allaline tülli ja mässamine  seal müride wahhel; kuida wöiwad siis asjad hästi minna? Ja se mässamised tulli, mis seal kord hakkanud, lähhäb iggapäwaga ikka suremaks. Berlinist. Üks wäljama seitung teab könneleda,  et Mets linna seestpoline ollemine peab wagga rahhutumaks minnema; se näitab nenda,  nago tikkuks sisse piratud Prantslatel hing seal rindo kinni jama) ennamiste igga päwa takka katsuwad kord linnast wälja ja Saksa wäggedest läbbi raiuda; sawad agga iggakord jälle taggasi lodud. Et nad ni saggedaste omma onne katsuwad, sest woime arwata, et nende luggu seal wägga kitsas peab ollema nago tikkuks hing kinni jama  ahnitsewad  wärske tule järrele. Kunninglik wallitsus on mitme rigi wallitsuse  kätte kirjutanud ning kirja läbbi neile teada  andnud, et ta sedda kindlaste Ussub, Prantsusema  pea-lin saab missist pea ennast Sakslaste  kätte ärraandma. Sakslastel ei olle sellega suurt rutto tagga, kas pääw enne ehk parrast, sepärrast lassewad nad omma süllast, nälga suremaks kaswada, küllab ta sunnib neid omma pölwi nikkutama ja armo palluma. Saksama söawäggede pea wallitsus ei arwa rohkem kaks miljoni rahwast, mis seal linnas koos, mitte üht päwa omma warrandusega uklespiddada woiwad. Parist' linna lähhedalt ei woi suurt toiduse warra kokko tulla, sest mis sea! ka weel wähhe on olnud, seddä on Sakslased jubba kõik ärraprukinud ja pari päwa reisi pealt, sealt ümbert kaudo, ei olle abbi sada; se saab wimate näljasurma ennese tagga weddama. Saksa wäggedel ei jae nüüd muud nöu ülle, kui södda eddasi piddada; tahtmad Prantsuse rigi wallitfejad/ et Sakslased  Parisi mürid peawad purruks laskma, siis peawad selle eest ka issi wastama. KsrksVNhefi antakse teada, et nad 3. Oktobril  Altbreisahist allamal seisawaid sönnunnd sänud. Nla öhto kello ühheksast künni kello pool kahhekeistkÄNßeßi kange laskmine; lm pölleb kolmest kohhast; praego hakkati jälle linna peale laskma. Belgiawaalt. Sealatsed seitungid könnelewad,  et Prantsuse soawäggede keskes, .kes Bewerloo kindluses wahhi al, pahhad nõud üllestärkanud, mis aega möda ikka suremaks läinud ; sepärrast tahhab siis rigiwallitsus uks ossa wangisi sealt teiste kindluste sisse ärra sata ja nimmelt: Lüttihi, Diesti ja Antwerpeni.  Se assi seal olla agga paljo pahhem olnud, kui arwatud. Jubba mönni aeg taggasi,  olla wangidest, ehk kül kange wahhi al, paljo arrapöggenenud; nenda et ühhest jaust, kus 134 meest koos olnud, paljast kahheksa meest jarreke janud. Et mehhikesed nüüd kangema  wahhe alla pandud, se ei olla neil koggoniste  melepärrast ja nüüd olla nad hulga kaupa katsunud ärrapöggeneda. Kuida parrast  järrel kulamises wälja tulnud, olla nad enneste keskes mandunud, kokko jada ja wäggiwaldsel  kombel katsuda wangi pölwest ennast  peasta; nad olla nõuks wötnud maggamise  õlled pöllema panna ja kui Belgia soldatid  nende wahhed tuld lähhäwsd kustutama, siis nende söariistad omma katte katsuwad sada, kellega wöiwad wahhe soldatid  ärratappa ja siis ärrapöggeneda. Sedda aega ei olle neile agga antud omma kurja tööd ärra tehha, waid tehtud enne jubba lahhutust,  üks ossa neist sadetud kange wahhe al Diesti kindlussesse, kus nüüd sedda heaks peawad wötma, et lühhema loa otsa kinni pandud,  ja lühhikese aea järrele sawad ka teised iggaüks omma kohta widud. Se kurri ettewötmine,  ni pea kui se rahwale teada saab, saab wist mõnda Prantsuse sõbra, Belgia mehhist,  temma többest parrandama. Brüsselist kirjutakse: Sönnumite jarrele, mis nad Toursist 10. Oktobnl sanud, peawad Prantsuse rigi üllemad ministrid issi keskes  sassis ollema ja nende söawäed nurrisewad  wägga rahwa ollemise ülle; sest et rahwas  mitmes makonnaö neile toidust keetnud ja mõnda tülli teinud ning neid wäggise sundinud,  sealt ärramarsima. Koggokonnad kardawad,  et Preislased neile sedda sawad kätte 334