Türgi riigiwalitsus jääb köwaste selle juure, et need hirmsad ja jäletumad tööd, mis Bulgaris  ettetulnud, ei mitte Türgi söawägede ega Bashjbotsukide töö 'pole, waid wihale avitatud  Muhametaanlaste töö, kes mitte kroonu teenistuses ei ole, ja kartnud mässajate läbi maapealt koguniste ärakautatud saada. Seda aega ei wöi keegi nimetada, mil see mässamise  jaht saab lõppema, sest et mässajad waga tulist wiha, Türklaste peale, täis on ja seltsi kaupa mägediku ning orgudes ühest kohast  teise hulkuwad ja sääl paha teemad, kuhu nad ligi saamad. Juba mõnda nädalad ei ole enam endistest hirmsast töödest midagit kuulda. Nii kaua kui asi nenda jäeb, ega paremat saadust ei tule, ei wöi asi paremaks minna, waid üks pörmitseb siit, teine säält ja kui iial wöimalik, torgib teist sarwega; ometige  ei taha ma uskuda, et Bulgari rahwas sest suuremat süüd peaksid kandma, kui Türklased,  ehk kül riigiwalitsus suurema süü Bulgari  rahwa kaela katsub lükkata. Omalt maalt. Pernumaalt. Kontserdist. Kuida na körwalt kuulnud oleme, on Kallaste laulu ja Mängu koor Jakobi kirikus waeste Roobi walla, tulekahju läbi kõigist omast warast ilma  jäänud talupoegade heaks üht kontserti andnud. Oleme seda kuuldes ennast wäga rõõmustanud, et need auusad mehed seda waewa  ettewötnud ja armastust ligimiste wasto üles näidanud; pölastame aga selle üle, et sääl mitte üht meest leida 'pole, kelle tindi pott, selle suure palamusega ei oleks ärakuiwanud,  et sest kontsertist meile selgemat täädust  oleks andnud; sest seesugused asjad on seda wäärt, et neist awalikus lehtes kõneleme ja ka teisi unest üles rapputame, armastuse tööd tegema. Ehk leiab nüüdki meel mõni aega, meile sest midagist kirjutada, mis siis weel hiljem oma söbradele wöime teadaanda. SKBrsmsMt» Lõikuse lootusest. Eesti Postimehe läbi kirjutakse Saaremaalt: «Selle aasta on Saaremaal üks maeue ja nalja aasta tulemas. Taliwilja põllud on enamiste kei- kis paikus taline wesi ja jää ärawötnud. Nisud  on keige Ae Saaremaa taline külm ja kewadine  wilu ära kautand, muidu mõni tükk põllu aare kaudu tunnistuseks, missega põld kütitud oli. Rugisid on ometi tukalt mõnes paikus talupoegadel ja möisadel, kessel kõrgemad,  mägised ja liiwased põllumaad olid. Aga meitel, K. mõisas, kus nögud ja madalad, sauesed maad ja metste wahel põllud, on kõik suutumaks ära. Meie ei saa mitte oma käest rugi põllu seemet tagasi; nendasammuti ka suiwilja põllud ja heinamaad, on kuiw manuste  keik kinni pandnud. Meil oli see kewade  üks kange ja külm ilm: 6. Mail sadas nõnda pailu lund ja oli homiku 5 ja 6 kraadi külma, ja see lumi oli kaks kolm paewa maas, et wöis reega sõita. Neli esimesel pühal oli meil natuke wihma, selle järele läks ilm sojaks ja kuiwaks nõnda kaua, kui paar päewa enne Jaani, siis oli natruke wihma, et tolmu läbi lõi. Mõnes kohas oli wihma kül olnd, nõnda kut Linnas, turust Suure mõisa ja Kadjapäni, aga teine pool Linnas sadama juures  oli muidu tolmu kinni löond. Nenda ka maal: Pidulas, Abulas, Küdemetsas, Tulesalul,  Mustjala kergul oli ka wähä wihma olnd. Aga rugid on M. kergul mmu eest paremad, kut mullu aasta oli. Rentmk Tr. ütles , et tema on paale 29 wakka odre, nisu ja rugid sisse külind, aga need rugid, mis ussist, kuiwast  ja külmast järge jäänud, seiswad tükkis kenad; odrad olid ka nõnda kahe wahelmised. Sui wili on mõnes paikas haa, teises kohas sant. Ka põllu ja ranna - wärtsed kõrged heinamaad, on kuiw ja palaw keik kinni pand; kessel nögud ja wesised metsamaad on, need saamad üksi heina. Ristik heina on tali keik ära wöttand. Meie saime minewa aasta pöllo Heino 159 koormat, kui selle aasta 15 ehk 29 koormat, saame! aga metsa Heino ma arwan  multse aastase jao saawad, kui Jumal keik kätte aitab. Meil on juba pääle kahe saja koorma koos. Ja soo heinamaad on ka üsna paljad. Jumal olgu tänatud, meil oli 1. ja 2. Juulil wihma, aga nii kange tuule ja tormiga, et rugid ja odrad ristati katki lõi. Ma arwan ehk töuswad odrad weel üles, aga meite rugid on nenda läbi sasitud, et maksa mitte enam ära osuda. A. D. 279