tud, Lrrapurrustatud sanud, kõik töutused Jakob Beki poolt, sanud nago Me kõrred, tulest  laiale pillutatud ja wimase kiwwini mahhalöhhutud.  - Kuida Jakob- Bek, Putsisewi kaupmeeste kauba woride wasto olnud, ei olle koggvnzste sõbralik, waid- allustab mõnda pahha möttet temma ja kõige ta wallitsuse wasto. Ommalt maalt. Pernust. Gümnasiumi koli ma ea. Meie uus gümnasiumi kolimaea, mis omma wäljaspolise näo ja moduse polost, esstmene maea Perno linnas on, nihkub igga päewaga ikka eddasi ja walmistab ennast selle sure päewa wasto, mil koli-öppetus seal saab hakkama.  Temma waljaspoline munder on jubba ennamiste kõik ta ümber, agga seesmine ollek põlle weel mitte kõik seal, selle kallal tehhakse holega tööd ja walmistakse, mis weel pudub. Wäljaspoolt teeb se maea omma torreduse polost  au omma meistrile, egga siis seespoline ka pahhem woi olla, sedda põlle meie agga omma silmaga mitte näinud, sest kõik põlle jo ka weel mitte walmis, ja egga Postimees-ka julge ni ninnatark olla, sesugguse uhke ja torreda  maea sisse minna; peab parrajat aega otama, mil sisse lubbatakse. Kuida kuulnud olleme, peab kõik ehhitus se aasta lõppetud sama ja maea 1. Januaril 1875, pealaest j alla tallani walmis ollema, et koli-öppetus 1875 aasta hakkatuses, seal woib hakkatud sada. Kui nüüd maea sissemises paljo teggemist,  lodab meister ommetige kõigega õigel seal walmis sawad. Kingib Jummal terwist, ehk näeme siis ka sedda päewa, mil meie noorsuggu  essimest korda senna saab kokko minnema.  Ilmadest. Meie se aastased ilmad Augusti kuu löppetusel ja Septembri kuu hakkatusel  on wägga tormised ja wessised, mis issiärranis pöllomehhi nende tööde jures wägga tüllitawad; pissut on neid päiwi, kus päike omma sirmi takka wälja poeb ja lahkeste meie peale mahha watab ja meid omma lahkusega  römustab. Meie arwates peaksid ilmad W palja parremad ollema, et maatöö ruttem eddast lähhäks, agga kui kaugele üllatab meie silma ring? eht kas teame meie, mis meile heaks eh? pahhaks on? Wanna Jummal, kes ommetige üks wanna perremees ja leiwa issa, teab wist parrem, tui meie, mis meile kassuks ehk kahjuks on, sepärrast peawad ka need ilmad,  mis wahhest meie melepärrast ei olle, ka meile heaks ja kassuks ollema. Kui wägga saggedaste on se, mis meie silma ees hea ei näita ollewad, meile ommetige sureks kassuks. Olleksid meil waggad ja kuiwad ilmad, ei tea missuggusid pahha haigusi need õlleks Võinud  meie kallale tua, agga nüüd puhhastab wanna taewa Tädike wallida tulede tabbi luhwti, et meie allati puhhast ja terwet luhwti wöime sisse hingata ja terweks jada.— Eks se põlle sure tänno wäärt, et ta meile, meite ello pitkendab ja aega annab selle peale mõtteida,  mis meie rahhule tarwis lähhäb? Tartnst. Söbruse näitus. Tarto ue saksa seitungi läbbi kirjutakse sealt: Eesti rahwa jures on se üks wanna ellupölline ja kenna pruuk, et nemmad isseärranis wilja kokko pannemise jures, olgo omma suggulasi, naburid ehk muid häid söbro awwitawad ja sedda tewad nemmad palja köhho täie eest. Üks maea perremees pallub ühhe nimmetud päewa peale ennesele abbi ja sedda nimmetawad  nad isse ..talgud", leikamad siis ühhendud  mäes ühhe päewaga temma wilja ärra ja pannewad kokko. Noh, teado pärrast, annab  perremees ka neile hästi süa ja öllut kele kasteks peale, ka mina suu täis ei pudu seal, mis jo kondid hästi pehmeks peab teggema. Agga nüüd uemal aeal, kus mõisa herra ja talloniko wahheline ollemine ka ennam keppi egga witsa naeal ei seisa, maid armastuse tuggide  naeal, 'seal lähhäb ka kõik löbbusam ja libbedam, nago sest jo ennegi paar korda olleme  könnelenud, eddasi. Nüüd könneleb agga Tarto seitung Wörro maakonnast, Rõuge mõisa herra ja selle walla rahwa wahhelisest ollemisest. Rõuge walla tallopoead on tahtnud omma auliko mõisa herrale, kes ka ühtlase kirriko wöörmündre herra ja üks wägga suur tallorahwa armastaja ja eddasi awwitaja, isseärranis  koli asjus paljo teinud ja ka ikka 299