parrast kello kuut, märato wessipüks merre peal nahha, mis sure Fohhisemisega otse ojumise  kohha pole tulli, ja ojujatele suurt hirmo ning kartust teggi ; ommetige õnneks poris, kui weel umbes werst maad kaldast emal olli, lõuna öhto pole. Näo polest olli ta ühhe passuna modi ja kiskus sure kohhisemisega märatumast merre wet ennesega liggi, mis jälle kui raske wihma saddo mahha saddas. Üht sesuggust näggemist, ütleb üks wanna ojumise wöeras, ükskord enne ka näinud ollewad, agga norematele  olli essimene immelik assi seal nähha, ja iggamees tännas lummalat, et ta kahjo teggemata neist möda läks." Libawist. Sha üleni tulleka hj ust, mis Libawist teadsantakse, same nüüd selgemaid  sönnumid ja nende järvele on seal ühhed ütlewad 300, teised jälle 350 maea ärrapöllenud ja peale kolme tuhhande innimese laggeda taewa alla jänud, muidugi ka mõista, sure waesuse sisse, sest pissut neist ärrapöllenud  maeadest olnud assekurantsis ülles antud, issi weel nende likuw warra, kõik on tuhhaks ja põrmuks sanud. (Lib. Ztg.) Peterbnrgist. Suurwürsti Aujärje pärria reisist könneleb Peterburgi saksa seitung,  mis ta issi Kroonstadti seitungist wötnud  nsnda: Somus laew ..Sewastopol," 16 suretükkiga, sadab keiserlike aurojaht laewa künni Kopenhageni linna. Keiserlik jaht laew „Standart" jäeb sennist, künni Suurwürst Kopenhageni linna wanna äia tädi jure wöeraspeule  jäeb, Kopenhageni saddamasse, agga  Sewaswpol tulleb Kiogelahhesse, kus laewa  mehhed jälle omma õppimise tööd ettewöttawad.  Surewürsti saatjaks on liggi sõitnud,  adjutant, karderitmeister krahw Sheremetjew.  Augusti ku essimeste päiwe sees saab Suurwürst keiserlik kõrgus Standartiga, Sewastopoli saatmise al Libawist läbbi Wennemale  taggasi tullema. Kolera ja röuge többedest. Peterburgi  politsei seitung teab kõige parrem, kui paljo többisid ja haigid seal linnas. 16. Julil janud kolera többisid tohterdamise alla 383; sel paewal tulnud jure 52, terweks sanud  44 jä ärrasurnud 23, nenda on siis 17. Juli ku päewaks 368 kolera többist Lohterdamise  alla janud, Ülleüldse on il. Junist sadik 1516 innimest haigeks janud, neist on 454 jälle terweks sanud ja 688 ärrasurnud. Rõuge pöddejaid olli 16. Julil tohterdamise  al 566, sel päewal jäid haigeks 25 innimest,  terweks said 26 ja ärrasurrid 14; ja 557 jäid 17. Julil tohterdamise alla. Ülleüldse  on 1. Aprillist sadik 1388 innimest röuge többesse haigeks jänud, 455 jälle terweks  sanud ning 376 ärrasurnud. Rõuged, neid ei olle üksi Peterburgiö,  waid ka Warshawi linnas se aasta innimeste,  nihästi mannade, kui noorte kallal. Seal olla 1. Januarist sadik künni 14. Juli ku päewani 373 last ja 441 täiskaswanud innimest  haigeks jänud, neist on siis 294 last ja 347 täiskaswanud innimest terweks sanud ja 65 last ja 53 täiskaswanud ärrasurnud. Jummal hoidko ja kaitsko neid kõige sugguse  többe ja kalli aea eest. - Ellajate többe st. Peterburgi kubbermango  wallitsus annab teada, et seal kuvbermangus  Tsarskoje - Selo makonnas Krasnoje-Selus,  Shushari küllas ning Oranipu linnas ellajate többi wälja hilmunud. Kubbermango  wallitsus kutsub iggaüht ka ommalt  poolt holega selle eest hoolt kandma ja katsuma, sedda sealt jälle kautada, sest se olla wõimata, et kubbermango wallitsus üksi jõuda wasto sada. Manõwer. Suur Majestät Keisre Herra on 14. künni 17. Juli ku päewani, Peterburgis ja seal ümberkaudo ollewa soawäggedega  manöwerit piddanud ja ni hästi wäggede üllemate, kui soldatitega wägga rahhul  olnud. Keiserliko tänno on sanud, tillemad  kaardi wäggede kommandirid Peterburgi söawäggede makonnas, nendasammoti ka keiserlik  kõrgus Suurwürst Aujärje pärria, kes hommiko polist koori, ja würst Galitsin, kes öhto polist koori kommandirinud; ka omma keiserliko rahhul ollemist on suur Majestät Keisre Herra manöweri kohtomöistja herrade, kindraladjutantide paron Wrangel, Wolkow,  krahw Shuwal ow 11. ning kindralmajoride  Lehmann, Hörshelmann, Tergukassow,  Dopturow ja Troitskile ommast heldusest üllestunnistanud ning sol- 265