lesk, nimega Krööt Madis. Kui tema käest küsiti, kui wana sa oled, siis ei täädnud ta muud wastust anda, kui seda: noh, ikka juba paale sada aastat. Koguduse öppetaja aga soowis hea meelega tääda, kui wana ta öiete on ja kirjutas selle pärast Pillistwere öppetaja katte sest et ta sää! sündinud - ja palus  tema sündimise tähte; mõne nädala pärast tuli wastus tagasi, „ei leia!" Noh, mis ei ole wöimalik, seda ei woi ka saada. Aga Pillistwere öppetaja, kui wähe aega olnud, otsinud  edasi ja ennäh, läinud õnneks, aga ta pole seda sugugi wöinud arwata, et ta nii wanna olla. See wanake olla sündinud 18. Detsembril 1765. Tema! on siis praego 116 aasta käes elada. Meie aeal on see üks wäga aruldane asi, kui keegi nii wanaks saab ja näitab nenda, nago oleks Jumal teda kogoniste  äraunustanud; aga meie peame täädma, et igaühe elu pääwad tema kirjas seiswad ja tema igaüht siis ärakutsub, kui pääwad täis saanud: kustus 21. Aprilil ära. Ikiast. Uus seitung. Mis tõsi peab ka tõeks jääma, seda ei woi keegi teiseti muuta; seepärast ärgo pango siis meie armas Eesti rahwas pahaks, kui ütleme, et Lätti rahwas seitungi lugemise poolest kaugel Eesti rahwa ees on. Aru saamata asi on see, mikspärast nad aja lehtesi ehk seitungist' ei armasta lugeda.  Meil on praego kolm seitungi, kaks wanemat ja kolmas sündinud uel aastal juure aga Lätti rahwal on, kuida „Balt. wehstn." kõneleb, wiis ja kues peab nüüd weel juure tulema, mis seda latti keele nime ..Darbs" peab kandma, see peab meie keele olema ..Töö," mis herra R. Thomson saab wälja andma. Kuida näha ja ka käppuga katsuda on, saab see praego nimetatud seitung ..Darbs" pölloharimisest,  kauba ajamisest ja kõige tööde tegemisest  kõnelema. Ta tahab ka mõned pildid  oma lugejatele silmade ette panna. Meie omalt poolt ei woi muud, kuid soowime, kui ta ilmale sünnib, õnneliko edasi saamist ja sigidust. Ehk kül saal juba siis kuus seitungi saab olema, siiski ütleb ..Balt. wehstn." peab saal weel üks wäga suur mulk sees lahti seisma,  mis ka hädast tarwis oleks kinni panna ja see olla, et üks kooli seitung weel pududa. Seda wiimast oleks waimoliko meeste hooleks anda ja nende kätte soowida. Noh, eks aeg annab head nõu ja mis praego weel ei ole, wöib pea sündida. Waimolik kontsert. Saal on see ammust aeast wiisiks ja pruugiks woetud, iga Suurel-rede! musikute, lauljate ning nende leskede  ja waestelaste abikassa heaks üht waimoliko  kontserti anda ja nenda on see ka mööda läinud Suurel-redel antud. Otse kui iga aasta, nenda ka see aasta, on kontserti andmised ülewäga kenad mango- ja laulotükkid,  mis targast ja kuulsast meestest wäljaantud,  walitsetud, mis ka kontserti andjad selgeste  olid kätte õppinud. Kontsert on Doomkirikus  antud ja kontserti juhataja on musiku direktor herra Bergner olnud. Aruto rahwas oli kontserti kuulmas olnud, ja kõik olla endid wäga rõõmustanud, sest et wäga hästi läinud; noh, miks ta ei pidand ka minema, sest et nii hästi mängiad kui lauljad oma tööd tubliste olid kätte õppinud. Pääle kulude, mis kontserti  andmise juures neil olnud, on puhast raha järele jäänud 1050 rubla. Musiko kool. Ria linna rahwas on äratundnud, et nende lastele ka hädast tarwis  on musikut öppetada laska, sest ilma musiko  tundmiseta, olla nad alles poo! öppetatud; seepärast olla nad ettewötnud senna ka üht musiko kooli asutada, ja hakkatuses olnud nenda maha tehtud, et see uus kool 15. Weebruari! oma tööd on pidand alustama. Aga kuida see inimeslikus olemises juba algmisest saadik on, ei lähä iga uus ettewötmine kohe joonelt edasi, kuida tahtmine tahab, waid sääl juhtuwad  wahest mitmesugused takkiötamised ette, mis parandamist ehk uendamist tarwitawad, nenda ka siin; kool wois alles 31. Märtsil hakkatud saada. Kõige suuremat takkistust tegi siin selle kooli koolmeistre muretsemine. Esmalt oli prohwessor Benetti seda ametit enese hooleks wötnud, aga pärast jälle tagasi taganenud ja siis olla neil õnneks läinud, Leipsigi Opernkooli tänist laulo koolmeistere, herra Oskar Bolk, kes üks ülewäga tark ja tubli mees peab olema, senna koolmeistriks saada. Temast kiidetakse, et ta mõnda wäga kena klaweri mango tükki ja laulu ise komponirinud  ehk teinud. Kes seda mõistab, peab 140