Perno Postimees ehk Näddalileht ss. 1877 ZKne reede 30. Detsembril.^ aasta. Psvno Postimees tuleb nädalas ükskord walja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register : Sönumed söaplatsist. Omalt maalt. Pernust: Jöulu pühad. Pidust. Peeterburgist: Suurtükkid.  Kui palju mehi langenud. Kuida suur Majestät Bukarestis wastuwöetud. Wöeralt maalt. Berlinist:  Kindral Todleben. Londonist: Türgi asjust. Konstantinopõlist. Uuemad sönumed. Kohased asjad. Kiriku sönumed. Kwittung. Sõnumed sõaplatsist. Lähäms täna säält edasi, kuhu minewa kord jäime, et näha, kuida asjad sääl edasi läinud. See olnud 27. Nowembril ohtu, siis olla Wenelased  näinud Türklasi wäga rohkeste jalal olewad ja suurel hulgal Wid jõe ääre kokku koguwad ja teisel homikul, 28. Nowembril jooksiwad nad tormis Mitropolje peale, kus üks prigade krenadirisi seisiwad, kus üks kibe taplus tuli. Peale selle, kui Türklased Siberi  rügementi saiwad nende kantsist wäljaajanud,  wötsiwad nad seda kantsi eneste kätte. Selle wahe aja sees saiwad meie wäed abiwägesid  juure, mis peale nad Türklasi säält kantsist jälle wälja ajasiwad, ning mitte ükspäinis  oma kantsi tagasi wöitnud, waid ka üht türgi söa-lippu ja seitse suurtükki nende käest ärawötsiwad. Ses tapluses näitasiwad iseäranis  Astrahani, Siberi ja Samogiti rügemendid  oma waprust üles. Türklased hakka- siwad Plewna linna tagasi minema, aga see oli hilja, sest selle wahe aea sees oliwad Wenelased  ja Rumänlased, mitte ükspäinis kõik kindlused, waid ka Plewna linna, oma hoole alla wötnud. Türklased jaiwad kahe tule wahele  ja nende häda läks nii kibedaks, et hakkasiwad  armu paluma ja tömbasiwad üht walget  plagu üles. Nii pea, kui kindral Ganetski seda nägi, keelas ta ära tuld andmast ja nõudis,  et Osman pasha tema juure tuleks. Et Osman pasha aga haawatud oli, seepärast tuli tema stabi ülem ja tunnistas, et Plewna söawägi,  ilma wähema tingimiseta, ennast äraannab.  See sõnum sai suure rõõmu huraa öiskamisega, mis kõik söameeste wiirad ligi öis ka siwad, üleswöetud. Selle wahe aea sees oli suur Majestät Keisre Herra, Radishtshewa kantsis oodanud, et näha, kuida lugu pidi minema. Kui obrist  Morawski hobusega ajades senna tuli ja neid rõõmsaid sõnumid tõi, et Plewna ära-