pahhaks MMM' ja nende põli tika püs seisis malmis winnas, agga korraga on tuul teise külge poornud ja sedda suurt ning rasket mürristamise  mis ülle nende peade ähwardas  tõusta, taggäsi puhhunud. Et nende asjad  jälle heaks läinud, sedda tunnistab allamal  sündinud assi. Jtalia kunnmgas Wiktor Emanuel õllä Septembril Uurini linna tülnud ja seal Prantsuse ma wäljaspolise asjade  tallitajat ministert Remusat ennese ette tulla lasknud ja tedda lahkeste wastowötnud. Nende möllemate wahheline jut ja könne olnud  lahke, ühhendlik ja sõbralik. Selle hea mele poleft, et Jtaaljastel Prantslaste poolt ennam pahhandust karta ei olnud, olla Tuvini linna koddanikud üht föma aega walmistanud, kiihhü 8W wöerast pallutud, kus ka Prantsuse  minister Remusat olnud ja kunninga Wiktor Emanueli terwiseks üht klasi jodawat mina wälja j onud ja seal jpres tunnistanud, kui wägga häddast se tarwis olla, et möllema Mi pahMts wennalikus armastuses ellaks. Remusat talletas ka sedda mele, et Turm Jtalia  uesündimise kätki on ja jöi Prantsuse wabbatrigi  nimmel rahwn ühhenduse ja prmse peale. Jtalia menister ei wöinud sedda ühhe polist asja sallida, waid wöttis klasi ja jöi sedda Prantsuse wabbatrigi temma ministrite ja möllema rahwa söbraliko ollemise peale wälja ja sowis, 'et möllem rahwas kossuks ja seddasaMMa teggid ka teised joäljama Mikud, kes seal assst ja sest sömä äeast ossa möksid. Sündko siis ka nende sowimise järvele; kellel  õlleks head meelt rahwa wihhast ja waenust. DsKimaslt. Kun ninga reisist, kirjutakse  10. Septembril Kopenhagenist: Teisipäewa!  odetakse kunnwgast Lübekist läbbi, koeo tullewad. Kunningana olla jubba pühhapäewal  RupenWiMist WMedjgi kust se suur naesterahwas parrast ka nattukest Korwu tahhab soita. Selsammal päewal olla kä Walesi printses omma koeo minnemise reisi kassile wötnud ja reisi peale astunud. Uemad sömmmed. Riast, 23. Septembril. Mönni aeg taggasi,  andsime ministeriumi ümberkäidawat kirja teada mis läbbi kõige kubbermango wallitsustele  sai kulutud, mng awwalikult teada antud, etse aasta Sept. kuul, kahhev makonnas Wennemaal,  kõik pilleti peale lastud mehhed katseks  piddid kokko kutsutud sama. Zssiennesest mõista, ollid ka Balti kubbermango wallitsejad  selle wasto walmis, et kui kord nende kätte tulleb, käsk kohhe woib täidetud sada. Wenue seitungid konnelesid, et se kulutus muud ei tähhenda, kui üht katset, kui rutto kohhased kohtud omma pilleti mehhed kokko sawad, oMmetige olli rahwa käes köwwa jut, et se üht ülleüldlist söa wasto walmistamist tähhendada j. n. e. Nüüd antakse ..Wallitsuse  teadaandja" läbbi teada, et se katse kahhes  Wennemaal ollewas makonnades, se on: Harkowi ja Kiewi kubbermangudes peab ollema.  20. Septembril on nad pidband kokko tullema ja kahheks näddalaks öppetuse alla jäma. Kindraladjutant Albedinski olla senna läkkitud neid läbbi watama. Berlinist, 21. Septembril. Wanna keisert Willemat odetakse 24. Septembril koeo tullewäd  ; würst Bismark peab jubba päew enne tuttema. -- Inglise kunningana tevwis olla jälle pissut parremaks sanud. Be r Uni st, 23. Septembril. Saksa rigi allamad olla rigiwallitsust pallunud, wanna paawsti ilmeksmata-usso oppetuse wasto seista ja kõik jesuitid Saksamaalt wälja aeada, kes need kõige suremäd rigiwallitsuse wastased olla. —Mavritist kirjutakse, et sealatsed ministrid  sepärrast issikeskes tüllisse läinud, et kõrtesse präsitentile ni suur wöimus kätte antud. Wersäljest, 23. Septembril. Saksa söawaed on 22. hakkanud Oise tepartemangust wäljaminnema. Berlinist, 24. Septembril. Prantsuse ja Saksama wahheline tolli assi olla korra peale sadetud, asjad kõik hästi.  Prantsuse  kassa minister olla Berlini tulnud. - Saksa rigi allamad tahtwad selle mällestuseks, et kõik Saksama jälle ühte heitnud, igga aasta üht mälleötuse päewa kirriklikult pühhitseda. 321 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Kõiki neid, kes Willowerre metsawahhe kohta, kõige selle pärralt pöllo- ja heinamadega 15 aasta