endid ka riötiinnimeseks, agga teggude polest on nad pärris pagganad. Põhja Saksamaa, ülleüldne seitung, selletab asja, et Don Karlos,  kõige Hispania mässamise jures, Isedda kõige wähhemad süüd kannab, ja kõik se suur mässamine ja werrewallamine ning mõrtsuka södda, tulla Jesuitismusest, kes Karlismust nago üht mantelt ennesele katteks wötnud, et selle al omma häbbemata mõrtsuka tööd eddasi  tehha, ja omma tahtmist ehk jonni ajada. Peale selle, kui sesamma seitung kõik need wimasel  aeal tehtud hirmsad tööd etteloeb, nimme  ta b ta weel wimaks, et Saksamaa ohwitseri  Schmidti ärra hukkamine ja würst Bismarki peale laskmine, ka jesuitide hallikast  walja jooksnud, lõppetab ta omma selletust  nenda: Saksamaa waimoliko priuse ja Hispania ihholiko priuse wasto, söddiwad ühhed  ja needsammad waenlased ja waötased, ja püawad möllemate priust omma jalge alla tallata, ja iggawest wangi pölwe kinnitada; agga meie teame, et meie wanna Zummal alles  ellab, kes möllematele nende priust saab andma ja neid awwitama, et nad omma waenlaste  ülle wöimust sawad ja neid jöudwad rahhule  sundida; igga assi turib omma aea. Kisfittgist. Kuida rigikantsleri, würst Bismarki terwisega luggu, sest kirjutakse seitungi läbbi nenda: Ülleüldse on rigikantsleri  termis hea; ta maggab ka nüüd paljo parremine ja käimine ei olle raske egga waewaline.  Rohhu ja terwise mee prukimine on wägga tullus; ommetige peab lastud haaw issiärranis,  kui ta omma käe mai)ha lasseb, wallutama ja kirjutuse jures, tülli teggema, ei minna ni lahkeste, kui muido; sellega sada temma agga õigeks, tal olla üks hea kirjutaja ja sellele öölda temma ette ja se kirjutada malmis, ennamiste peawad ta ommad poead tal abbiks ollema ja malmis teggema, mis tehha on» Jtaliamaalt. 17. Zulil. Rahha koorm Karlistlaste heaks. Seitung ..Gazetta toob allamal seisawat telegrammi.  Romas: Tänna öösise massinaga lähhäb üks jesuiti-agent ehk tallitaja Parist', kes mitte wähhem, kui 5 miljoni Jtaliamaa rentpabberid liggi wiib, et neid Partsis arramüa  ja siis selle rahhaga Karlistlaste söamateriali,  mis Zesuitlased Karlistlastele murretsenud,  ärramaksa. , Prantsusemaa asjust põlle meil se kord muud üttelda, et lähwad nenda kuida nad lähwad, lahmad nenda nago tulli toores puus. Purrelewad  ja jaggelewad igga päew omma parlamentis  ehk rahwa koggus, agga ikka iaeb assi jälle poleli. Millal üks rahhuline assi senna saab tullema, on teadmata. Inglismaalt. Tulle kahjo. Liwerpoli  lin on üks wägga tuttaw kauba ajamise koht; meie laewa meeste! on ta wägga. tuttaw ning teadwad selgeste, kui pitk laewade läbimise  koht seal on ja se olla, kuida sealt 57. Julil kirjutakse, arrapöllenud; kõik kahjo arwatakse  umbes 2W,I)W naela sterlingi suur ollewad, se õlleks siis meie rahha järrele üks miljon nelli sadda tuhhat rubla. Laewad, mis seal saddamas ankro peal seisnud, ei olle mitte kahjo sanud. Hispaniamaalt. Kaebtus. Madritist  kirjutakse 53. Julil, kus sees nad selle ülle wägga nurrisewad, kuida Prantslased Karlistlaste wasto olla, ja se koggoniste mitte oige egga seaduslik põlle, et Prantslased Karlistlastega ühhe tekki al mängiwad ja seal on Hispaanlastel üsna õigus, kui sette ülle nurrisewad, sest et seläbbi muud ei sa tehtud, kui et se hirmus mõrtsuka södda pikkendud  saab. 01l eksid Karlistlased ilma wäljas poolise abbita, siis õlleks se kolleto werrewallamine  ja tapmine ka ammugi lõppenud ja rahwas jälle wanna rahho sees koos ellamas; agga ni kaua, kui Prantslased Karlistlastega kassi käes käiwad, ei woi assi parremaks minna. Kaks päewa hiljem, se on 15. Julil, kirjutakse  sealt, et senna tulnud sönnumite järvele, rigiwallitsuse ümberkäidawad wäggede jaud Merelost, Kagnast ja Kerletist ühte ühhendanud  Karlistlaste ühhendud waggede peale, mis Bartselonnas olnud, läinud ja neid sure kahjuga  laiale peksnud. Karlistlaste wäggede üllem Kuhillo olla wasto pannud, egga põlle koggoniste lubbanud alla heita, seal olla rigi- 254