Libawi st 7. Heinakuu pAwal. Esimese poole aaSta seev on Libaust sadamast ühtekokku Z,006,374 tshetwerti mitmesugust wilja, liuaseemet,  kanepiseemet, ja tangu mäljaweetud; peale seda 3160 lündert külwilinaseemet ja 243,115 puuda mitmesugust kaupa; selle seas puuda linu, 14,540 puuda kanepid ja puuda kaltsusi. Minewal aaStal olid Mihkli luu lõpuni 1000 laema sissetulnud, sel aaStal täuapääm juba SS2 laema, ja loodetakse,  et sissetulewa laewade aru umbes 2000 peale kosub, iseäranis selle läbi, et ülepiire maadel leikuse lootus suur ei ole. keskelt Venemaalt  aga selle lootuse üle head sõnumid tulewad.  Mit a w i st. Mitawi Ria raudtee peal on 5. Heinakuu päämal mõned magonid roopeft mäljaläinud. Et aga Aajõe sild ligi ja sellepärast  söidukiir mähendud oli, ei ole palju kahju sündind. Asi on seläbi tulnud, et töörühmas  ühe migase roopa mäljamõtnnd aga uut meel kinnitanud, ka lippnsi ülespaunud ei olnud, enne kui sõiduroug senna jõudis, mis nüüd enam kinnipidava ei mõinud. Warshamis on hiljuti üks wang püüdnud  akna-trellisi katkimurda ja mahisoldatile tubakat pakkund, et maid oleks; se aga on päriud et wang rahul seisaks ja kui seda mitte ei kunlaud, ou mahisoldat, kuida tema ise tunnistab,  püssi minna tõmmand ja lasta ähwardand;  püss on aga kogemata lahtiläinud ja wang on surmatud. Selle peale on kõik teised mängid kära teinud ja ülewaatajate wasta hakanud,  kes neid rahule jääma sundisid. Selle üle ou nüüd 10. Heinakuu päämal kohut mõistetud. KakS mangi ou süüaluseks leitud, kohtuametnikude wasta hakaud olema, ja üks kaheteistkümne, teine kaheksa aasta peale wangitöösse,  soldat aga süüst lahti mõistetud. Hilja aea eest surnud mõisnik Konarski, üks kõige rikamatest mõisuikudest Weikseli jõe ümber, ou, kuida „Golos" kirjutab, enamist kõik oma maraudust, umbes 175,000 rubla, rahma koolitamise lärmis järeljätuud. Warshami  töö-komitee, kelle hoolekandmise alla se pärandus seatud, on nüüd nõuks mõtnud, selle rahaga üht nelja-klassiga töö-kooli asutada, mille juure meel kaks walmistamise ja kaks täiendamise klassi peawad lisatud saama. Igas klassis peamad kõige rohkemalt 60 õpijad üleswõetud  saama. Kuida naha. halkamad Poolamaa mõisnikud, kes selle maa duse" aeal ennast üksi inimeseks pidasid, alamaid  aga malju orjapõlme alla sundisid, nüüd ka juba oma maimutiiwu lehwitama, mis niiheaste  neile, kui ka Weneriigi walitsusele jäävamaks  auuks on. Odessast, 30. Jaanikuu pääwast. Mõskma  Saksa zeitungile" saab kirjutud: Selle suwi heitlik olemine ei taha ennast tänapääwani parandada. Lehekuul on hirmus palawus raske kõue-mihmaga ja külma öödega, sellest aeast saadik kanged tormid, rahe ja enamift iga pääw kolmekordne ilmamuutus. Alustab ka üks pääw selge taewaga, siis tuleb enamist pärast lõunat nii raske wihmasadu, et kõik kes ennast wälja usaldand on, põgenema pandud saamad. Kõik asjad on järsku kalliks  läinud, nenda kõige pealt põlluharimise riistad ja mashinad, mis enamist kõik juba mäljaostetud on; kõige rohkem sellepärast, et töörahma pääwapalgad nii kõrgesse tõusnud, et põllumeeste leiknse-kasu wäga mähendada ähwardawad, mis õige rohke oleks, kui ka mitmes  kohtas rahelöögid, putukad ja põud seda wähendas. Juba on wiljawooride mürin waikind,  sest kõik kauba-magasiuid on üle täidetud. Wilja, mis praegu siin linnas seisab, armutakse 2V, millioni tshetwerti olema. „Golos'ile" saab kirjutud: Uhes miimses mangi-majade komitee koosolekus sai wäheealiste  mangide põlwekergituse üle nöu peetud, kuida se linnapea, kindral Heinzi poolest nõutud oli. Nõuks sai mõetud, mähe-ealiste kurjategi- ja tele selle aea sees kus waug i S on, kooliõpetust toimendada Selle tarwis peab Vangimaja juures üks weike kool ja raamatukogu asutud saama. Tõest üks tähelepanemise wäärt nõutus. Nowgorodist. Talurahwa kroouwölad kasivamad  aast-aastatt ja olid selle aasta hakatuses  peale 3,733,060 rubla. Suurem jägu neist wvlgadest langemad selle raha peale, mtS talurahwal iga aasta oina maalükide ostu rahast tasuda ou 1,513,985 rubla. Aastal 1874 oli riigiwalitsuse poolest üks kommissiou Nowgorodi kubermangu saadetud, uurima kuida talurahwa majapidamine on ja mis põhjusest need suured wõlgajäämtsed sigiuewad. Se kommisiou oli leidnud, et kapitaali tasumifed maa-jägude ja rahma maranduse kohta liad oleksid. Nüüd on taluasjade kohtu alalised liited kaheksast maakonnast,  kus kõige suuremad mölad, kokkukutsutud  ülesarwama ja ülesaudma, mis asja läbi talurahmas oma iga-aastasi maksust tasuda ei jõua. —> Ilma et meie selle kommisioni liige oleksime, arwame meie, et selle küsimise peale kakS mastuft auda wõiks: Perekondadel on liig mähe maad, jn— perekonnad teemad tiig mähe tööd. Saaks ühe Eestimaa talumehele koht pakutud, kus aga 3 tessätiui maad köigiftköiki  ou, mis tema siis küll pakkujale wastaks? Nishni-Nomgorodist, 7. Heinakuu p. Kindral-kuberner on riigi seestpidise-asjade ministrile  telegrafi läbi teada annud: „Täna homiku  kell 6 on üks rida kauba poodisi ja üks rida teepoodisi ärapõleud; põlemise aeal kargasid ühes poodis kergestpõlewad asjad üles, kus juures  17 inimest haamatud ja surmatud said; haamatud inimesed ou haigemajasse saadetud; peale seda on neli pöleud surnukeha leitud. Neli märgust on tulekahju aeal leitud ja margad warastud asjadega kinuiwöetud. Ligemad sõnumid  tulesüudimise ja kahju kõrguse üle saamad antud, kui järelkuulamised politsei poolest lõpetud  ou." Uuemad sõnumid selle kurma juhtumise  üle anuawad teada, et se tulekahju ühes kõige mauemas liunapaikas tõusnud, kus meiked majad ja kitsad uulitsad olid. Selle läbi on häda suureks läinud, rohkem aga weel, et poodides  tüudrete-kaupa püssirohtu oli, mis 14 korda üleskargand on. Umbes 40 inimest olla haamatud  ehk surmatud. Väljatoodud kauba seas on ka palju püssirohtu. Kuida tuli lahtipeasnud,  seda ei ole weel teada, oleks aga pandud, siis arwatakse, el seda üksi Marguse ja riisumise pärast tehtud ou. Nomotsher kaski st kirjutakse 8. Heink. p. Heile jooksid raudtee peal kaks sõidurougi kokku, kus juures 5 wagoni lohutud, 8 wigastud saiwad. Aurumashin ja tender saimad kildudeks lõhutud. Surma ei ole, kuida näikse ükski saanud,  5 inimest on aga raskest haamatud. Siberia maalt. Ühes Siberia gümnasinmis  olla, kuida Wene Kuulutajale" kirjutakse üks Siberia maale saadetud kurjategija preestriks õnnistud. Se talurahwa sugust mees olla mõned aaStad mitmes tuhthoones istund, mitme kurja töö pärast, ka selle pärast, et ühte keelatud ekst-usu tunnistust mäljalaotand on. Koolis ei ole tema ialgi käinud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Uued ministrid on oma ametid  wastawstnud ja manadest jutustakse nüüd keetmata head ja paha, kuida se iga jaoskonnale hea näitab olema. Kõige rohkem kahetsetakse aga kiriku-ja kooliminister Dr. Falki järel, kellele ka stundeutid mitmed austust amaldanud on. Kangeusulised Katoligi rahwas, kes Rooma ja „ ilmeksimatu" paapsti poole hoiawad, mõtlewad nüüd ohjad oma kätte saanud olema; mis aga wiimaks würst Bismarki mõtted seal juures on, sellest ei saa meel ükski aru; wõiks juhtuda, et ühel kenal päämal endised sobrad ja nüüdsed waStafed, endised mastased ja nüüdsed sõbrad leiawad, et nemad mõlemad muud ei olnud, kui aga paljad tööriistad riigiministri käes, mida kõrmale wisatakse, kui ehitus katuse alla jõudnud. Seda aga möiwad tähelepaniad pealtwaatajad ka siin selgeste näha, et uutmoodi saadikute kogud, keda isewalitsuse piiramiseks ja kärpimiseks  rahma seast walitakse, ühe targa ja natuke wägiwaldse tahtmise wasta mõedmvad ei ole, ja et neid seda kergemini ühe walju käe alla muljuda mõib, mida karedamast üksikud jaoskonnad  oma pärimistest kinnipidawad. Meelitab juhataja täna natuke üht jaoskonda, siis aitab se wastarääkimata, teist rõhuda, ja homme rõhub sellesama kaubaga teine esimest. Weel ei ole esimene ehmatus selle üle kaduud, et kolm ministrit  omad ametid mahapanid, kui juba jutt kostab, et ülem sõeawäe juhataja feldmarshal graf Moltke palund olla, ennast ametist lahti lasta. Kui palju selle jutu juures tõtt ja kui palju ettearwatud rahwakohutust on, seda ei ole weel õiete teada, rohkem on aga ikka neid, kes seda tühjaks jutuks pidawad. Kõrgest poliitika  nõutusteft pöörab aga nüüd rahwas silmad igapäämase elu poole ja waatab kuida uus tolliseadus  selle peale mõedub. Seal leitakse siis teiste asjade seas ka, et weski-ja jahwatamise ametid uue seaduse läbi rasket kahju leiawad. Rukimilja peale, mis mäljaspoolt sissetuleb. on kange toll pandud, kliid peawad aga maksuta sissetoodud saama. Seda peetakse üksi suurema maameestele kasuks, kes wilja müimise juures tolli hinna kõrwa arm ata wõiwad, kliist aga, mida oma karjade söötmiseks tarwitawad, odamama  hinnaga mõeralt maalt tulla lasewad. Edaspidi müümad nüüd wõeramaa mõldred oma jahu odamama hinnaga Daani, Rootsi ja Nora maale, kuhu enne Saksamaa jahud läksid ja saavamad kliid tollita Saksamaale. Juba saada ka Saksamaa piirete ligidal, Hollandi ja Belgia maal, Kopenhaageni, Ria ja Libawi linnades, suured jahumeskid aurumashinatega asutud. Prantsusmaalt. Pärast suurt Saksa- Prantsuse sõda, aastal 1870 ja 71 tõusis, kuida teada. Parist linnas suur mässamine. Põrased yühesugusekstegijad surmasid neid, kes ialgi asju mana korra peal pidada tahtsid ja lõhkusid ja põletasid majad ja mälestused, millest endise aea maim nende wasta lehwitas. Sel kurjal ja kirjul  aeal läks ka parlament Pariisist ära ja mõttis Werselje omale asemeks. Pariis ou aga ikka Prantsusmaa pealinn ja Prantslased pidawad seda kõige maailma juhitäheks; sellepärast on ka mõnel jäoskonnal nii wäga mastameelt, kui kõik maa-ilm nägema peab, kuida isamaa omaksed  ise selle juhitähe piiretes oma nõukogu pidada ei usalda, kus sagedast mässamised sigiwad, kui seened soojal sügisel. Juba mõne aea eest on siis ka nöu peetud Parist uu es te kõige walitsuse asemeks seada, se tegi aga nõu-kogudes valju tüli, mis nüüd lõpetud on. Parlament läheb Parist tagasi, juhatajale antakse aga õigus, igatahes kui tarwis arwab olema, sõeawäge kaitseks pärida. Nenda loodetakse siis rahulisel wiisil bajoneti marju all wõimalik olema Partsis  nöu pidada. Kui kaua aga seal maal, pealegi selles kuulsas linnas rahu ja üks walitsuse  seadus kestab, seda ei tea ükski. Nüüd, kus keisririigi pärija surnud on, arwatakse küll wabariiki kindlamaks jääma ja mitmed kuulsad keisririigi-nõudjad on oma ustawat allaandmist mabariigi seaduse alla tunnistand, nenda ka kuulus kindral Bonbaki. Kuida asjad jääwad, küll seda aeg õpetab. Inglismaalt. Kuida ettearwata mõis, tüünemad nüüd kõik Inglismaa ülemad rahwas häbi selle üle, et wõeras prinz, keS Inglismaa sõeawäe seas, Inglismaa auu eest mõitlemas oli, ühest sellesama sõeawäe liikest nii suure argdusega  üksi jäätud sai, kui surmahädas oli ja surma leidis. Kõigepealt näitab se teotus aujärgepärija  südant rõhuma, ja on tema siis ka kui lepituseks nõudnud, et prinz Lui Napoleoni mälestuseks  Londoni rahwakamas paikas auusammas  tehtud ja tema raiutud kuju Westminftri kiriku, kuulsamate Jnglismeeste kujude keskis ülespandud saaks. Selle tarwis on nüüd raha korjatud ja niipalju kokkutulnud, et juba kolme