nud, ning tahtwad omma ue wallitsusega ärraleppida,  sest nad ei olla Prantsusemaalt sedda leidnud, mis nad lootnud; pea olla kõik jälle taggasi pöõrnud ja omma wanna pessa üllesotsinud.  Siin löppetuseks tahhame weel üht tõeste sündinud luggu juttustada. Üks noor mees sanud sõa kohto läbbi temma wastopannemise  parrast kolme ku peale wangi mõistetud,  et se tal agga wasto meelt olnud, pöggenenud  ta ülle piri Prantsuse male, seal olla ta ennast nende söameeste sekka ülleswötta lasknud, kes Uhwrika male sadetud ja tulnud ka Alshiri, agga marsi olnud himmo täis, sest seadlane ello ja kuida nendega seal ümberkäidud,  olnud sesuggune, et ta ei olle wöinud sedda wäljapiddada ja mis ta teinud? pöggenenud  sealt ärra ja sanud sure hädda ja waewaga  jälle koeo taggasi, kus ta kohhe kohto ette läinud ja ülles annud, et ta seal on. Zthwrika ma priuse assemele wallitses ta siis Elsassi wangi pölwe, ja istub nüüd omma kolme kuust wangi aega. Königsbergist. Katoligi paatre lahti laskmisest. Pühhapäewal 27. Webruaril,  on Znsterburgi pater Grunert, piiskopi  vi'. Krementsi kässo peale, prausti Dinderi  läbbi ammetist lahti lastud. Saav üks waimolik mees ammetist lahti tehtud, siis peab tal ka jubba suur sü ollema, kes muido lahti lasseb. Noh, mis sü olli temmal siis olnud? Se wägga hirmus raske sü, et ta ei olle selle poolt, waid selle wasto olnud, et wanna paawst ilmeksmata on; sest olnud kül! Kui praust piiskopi käsko etteluggenud, olla koggodus kirrikust wälja läinud. Kõigest koggodusest olla agga kaks paatre Grunerti wasto, agga kõik teised temma poolt. Ermelandi piiskop olla tedda prohwessori Mihelise kirja peale Wrauenburgi kutsunud ja seal temmale öölnud:  ..innimene peab ennast ka siis allandama  ja täitma, mis nõutakse, kui se ka temma  süddame tunnistuse wasto on," mis peale ta olla öölnud: ..se ei passi temma süddame tunnistusega kokko," mis peale jälle piiskop Krements olla wastanud: ..konsil ja temma kinnitus, käiwad ülle süddame tunnistuse." Prantfufemaalt. Rigi asjade tal- litusest. Selle ku hakkatuses olnud nende rahwa ksggo ehk parlament koos, kus issiarranis  rigi sissetullikust ja wäljaminnikust jut ja nöupiddamised olnud; mitmed liikmed olnud  selle poolt, kokkohoidlikult rahhaga ümber käia, agga wanna Thiers olli sette wasto ja ütles sedda koggoniste woimata ollewad 250 miljoni aastas rahha taggawarraks panna ja sedda ei wöida koggoniste tehha et wäljaminnikut  nüüd wähhendada ja se ei olla koggoniste  praeguse rigiwallitsuse süü; need wäljaandmised  tullewad alles kõik weel möda läinud  ajast; se ainus wäljaminniku surendus on söa pudjetis. Rigiwallitsus ei tahha södda,  agga söa pudjeti kõrgendus on häddast tarwis, söa materiali täiendamine, rigi piride hoidmine, Parist kindlust jälle omma korra peale sata, üht söa wägge jälle murretseda, mis ka tõeste ja seäduslikult sedda nimme kannab. Nad olla jo mödaläinud aeast kül head öppetust sanud; ja nenda olla ta weel paljo muid asjo ette pannud, misga ta neile awwalikult näitnud, et asjad ei lasse teistte seäda, waid peawad weel nenda eddast minncma;  ühhest kokko hoidmisest ei woi praego weel jutto olla, olgo siis, kui jälle kõik omma korra peal on. Jtaliamaalt. Paan? st. Üks Roomlane  kirjutab: Peale selle, kui prints Pridrik Karl wanna paawstiga omma jutto olla löppetanud,  küssinud paawst korraga mönne omma  lähhema nõuandja käest, mis temma hobbuste  ja wankrega tehtud, tal olla tahtmine kenna ilmaga nattuke lusti sõitma minna. Selle ülle olla ta lähhemad nöumehhed wägga kohkunud ja nikohhe kardinali Patritsi järrele saatnud, kes sure ruttuga senna jooksnud, otsekui  õlleks wanna pühha issa hinge wakumas  olnud, ja olla wanna paawstile öölnud, kui ta lusti parrast sõitma lähhäb, sellega siis sedda tunnistab, et ka temma Jtalia riki kinnitab,  kuida ta sedda ka jubba sellega teinud, et ta Roma Unna asset janud, õlleks ta kohhe wälja läinud, siis õlleks assi oige olnud. Mis nüüd wanna paawst teinud, sest põlle pikkewat  jutto tehtud. 112