nud ja 23 janud piddalisse. Ülleüldse on essimesest Jöulo pühhast sadik 171 haigeks janud 55 jälle terweks sanud ja 93 ärrasurnud.  Somemaalt. sßikkas  Mödaläinud  aasta löppetuses on üks rikkas Soomlane,  nimmega kaptein Lendkwist, Kadiksis ärrasurnud  ja omma järrele janud warra, 12,590 rubla, Borgo ja omma sündimise kohha Eknäsi  kolide kassuks jätnud. Cks põlle kenna? Annaks Jummäl, et temma sarnatsid rohkem õlleks! Wöeralt maalt. Saksamaalt. sLutteruse mäl lestuse samma Kuida se meil keigil teada, on meie wanna usso-issa Lutterus Saksimaal Eislebeni  linnas sündinud ja ka seal surnud ja senna tahhetakse lemmale nüüd üht mällestuse  sammast üllespanna. Wäljamaal olla üks komits selle tarbeks kokkoheitnud, et sedda plaani, mis jubba 70 aasta eest taggasi olli ettewoetud, agga selle aegse mönnesugguse issiärraliko ollemise parrast mitte korda läinud,  nüüd tahtmad korda sata. Otse üht sesuggust  suurt mattestuse sammast, nago kahhe aasta eest Wormsi sai üllespandud, ei tahha nad kül mitte tehha, sest et se liig suurt kullo teeb, agga ommetige ikka üks auwäärt sammas.  Komite lodab omma usso wendade käest tarwitawat abbi samad ja tahtwad sedda kõige hiljemast Lutteruse 400 aastase sündimise  päwaks, se on 10. Nowembril 1883, malmis sada. Peaksid keik protestanti ussulised  sest heast ettewotmisest ossa wötma ja iggaüks omma jöudo möda andid andma, et se ettewötmine saaks korda sadetud. Jtaliamaalt. ministred, ued seaduse Wanna ministrite aeal läksid ammetnikud,  kes kõhtude ja mude awwaliko tenistuse  sees ollid, sealt ärra millal tahtsid ja tullid taggasi, kui lust olli; agga seal ütleb uus minister: ei mitte nenda, waid igga ammetnik  peab siis ja siis töös ollema ja ni ja ni kaua tööd teggema. Nüüd olla minister käsko andnud, iggas kohtas peab protokolli ramat lahti seisma, kuhhu maeawaht iggakord selgeste peab ülleskirjutama, mil tunnil ja minutil  kegi senna tulnud ja sealt ärraläinud. Mehhel teggemist küllalt! —Tö päiwe arro tehtud wähhemaks, paljo ammetnikusi ka ammetist  lahti lastud, sest et neid liig paljuks petud, nüüd kes järvele janud, katsugo kuida töga malmis samad; neil näitawad pea needsammad  päwad ollewad, nago enne meie jures teo-orjuse aeal olli kui ta ka kaks päwa ühhe eest teggi, mis sest wigga olli. Awwaliko  tõde jurest lastud rohkem põled tömehhed lahti, kes nüüd ei tea, kust üllespiddamist wötta. Ka söa-wäed ei olle polegi omma soaministriga  rahhul; olla liig ihnus. Wanna söaminister olla parlamentis mahhateinud, kui suur summa rahha temmal tarwis minna, wanna söariisto ümber tehha ja usi jure murretseda, ja sedda summat olla ka parlament lubbanud; uus minister wiskab sedda ümber ja lubbab palj o wahhemaga leppida; mui d ogi teada, jäwad  paljo wanno söariisto ümberteggemata. Kuida nähha, tahtwad ued ministrid rigi kassa jälle jallale aidata; sest enne olli ta ennamiste  ikka tühhi. Kirjawastussed. H. L. P. Teie ninna-tubbakas, mis meile ninna alla öerute, põlle ammugi weel ni kange et aewastama aeab. Kas ollete sedda ka järrel möttelnud, kas se mis Teie seitungis  luggeda tahhate, teised ka tahtwad; ..sest seitungid ei sa ial ühhe, waid hulga tarbeks kirjutud. Üks armastab solast, teine maggedad toito ja selle peale ei woi meie mitte, wadata, mis üks, waid mis hulk tahhab. 79 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 28. Webruaril 1870. Teadaandmised. Perno wogtei - kohhus annab seläbbi teada, et Mihkel Nõmme parralt ellomaea, mis Perno- Ria allewi 11. kwartalis .N 19/172 al, sure Ria ulitse äres, kõige selle pärralt körwaliste honetega kaupmehhe A. Birki rehnungi ja kullo peale, sest et temma omma rohkem pakkutud hinda põlle ärramaksnud,  meel ükskord awwalikult saab wäljapakkutud  ja wäljapakkumise pämad on 20., 22. ja 23. Aprillil se aasta, ja neljas ningwimane termin, kui sedda peaks nõutama, 25. Aprilli ku päwa peale kinnitub. Selle järrele kutsutakse kõiki, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud põimil ja iggakord enne lõunat kello üksteistkümmend wogtei-kohto  ette, omma pakkumist ja üllepakkumist pak-