Tallinna Sõber 2. simeuc aa^aläik Tallinnas, Jaanikuu Kääiva! !87S. Ulenldne aealeht Eestiraljmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nckdalis wälja. Maksab Tallinnas Andfork'i pkiate triikimajas: aastas k rubla, vool-oastas 60 lop. Koju khk postiga saadetud: aaSta» l rubla 49 kop., poolaastas 80 kop Mmk»tused malilawad iga rea elik sesse aseme pcakl '» Kop. Tellimised woetakse wasta: HaMmms: päriate trükimajas. H»ekervurgis: J. H. Seetandi, » b 4. Harkus: W. Kust. - peruus: O. Audewilla. Aakweres - L. Wattky. Mldes- A. Seidetterg. Kapsalns: G. K. KoMerg. Auresaares: W. -lange. Kmökas: A. Kr. Zlaudkepp. Maal: kulda isräranis kuulutud saab. WaMnja redaktor: W. F. Eichhovtt. Elab Mmme mõisas, kirjad küiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass ) Register! KSigtk?raeiu luba. Tallinnast! Eestimaa milj.,, jo heina lasmawsus. Maawalla knulutaja. Saksamaa keisri kuld p,ilmadest. Lugemise maja ja Hijomaa wabriku baroni * pereiuutri bv aastasest joobeN-pSSwast. -- Liedertafeli 25 aasta joobeli-pilSwast. Soome töömeestest. Tartust: Dr. v. Ottingen. Peterbargist: Kaelakohtu otsus. Hoolas kojamees. Weuemalt: Kange müristamine. MoSkust: Sealiha sees ussid -> Kostromaast: Pahad sõnumid. -- Karkowist: Kahjulik putukas. Peruust : Tulekahjud Walkist: Nahk. Odessast: Passid. Opotshuast : Kole asi. Karsist. Rööwel Mikr-Ali. Saksamaalt: Auldpulmad. Prautsuscmaalt : Parlamentis tüli ja Mttme ärajooks. Inglismaalt: Kartus. liaaliamalt: Aetua. Hollandi,naalr: Leinamine. Jerusalema piiskop. Jutu leht: Siiraki raamat. Sõnumid riigiwalitsuse poolest Liiwimaa mõiSnikude peawanem, kammerherra von Bock, on luba saanud 2eks, ja sellesama maa mvisnikude nõumeeS, baron von Wolff 3ekS kuuks mäljamaale minna. Riigi nvumees BerkholtS on ennast Ewangeli- Lniheruse usu kindral-konsiStooriumi nõukogust lahti palunud, mis ka lubatud ja kus juures ta ka iihelhoobil „ tõsiseks" riigi nõnmeheks saand tõstetud. Omalt maalt. Tallinnast. Sõnumite järel, kuida need seadust mööda hakenrihtri herrade poolest antakse, oli wilja- ja heina kaSwuseisuS Lehekuu keskmistel  päiwil sedawiisi: Harju- ja Läänemaal olid talwwilja põllud heas kaswus, Wirumaal ja Zärwamaal olid talwwiljad mõnes kohtas loikude sees, kus maa mitte täiest külmetand ei olnud, talwe läbi rikutud. Kewadesed külmad ilmad ja tuuled olid suwiwilja tegemist ja rohukaSwu  hiljeudand. Waatame meie aga nüüd selle kuu hakatusel põldude ja heinamaade peale, siis tuleb Jumalale rõõmsast südamest tänu anda. Korraliste ilmade mõnul ou wtljad heaste kosund,  kuS ka pärast lumelahkumist lootus talivwiljade  peale wähene tahtis olla, seal leiame, et wösud wahekohtasi täitnud ja et wiljapead enamist pitkad on. Snwiwiljad töusewad iluste ja kaera oraS katab juba maad. Heinamaad aga on nii wäga rohtu kosntand, kui seda armast  nähakse, ja se peaks maamehe südant sedarohkem  rõõmustama, kui meeles peab, et ka minewal aastal rohkem kui keskmist jägu heina saime, kaks head aastad järestiku aga arwalt näha on. Kubermangu zeitungide kasuks taheta riigiwalitsuse poolest, kuida /Peterburgi" Wenekeeli zeitung teada saanud, rohkem raha anda, et nende sisse edaspidi ka midagi üleswõtta  wõikS, mis lugejatele rõõmu teeks. Küll oleks soowida, et meie Maawalla kuulutaja" ka kord seaduse silma ees armu leiaks, et sagedamast  ja laiema põhja peal wäljaautud saaks. Kuida se leht nüüd wäljatuleb, seisab se enamist  lahtimõtmata kohtumajades, ja sõnumid ja kuulutused on enamist enne lehe ilmumist manaks  jäänud. Siin ehk aitaks, kui kogudused omalt poolt rohkem selle lehe eest maksa lubaksid  ja paluksid, et ka kord nädalis wäljaautud saaks. Nüüd leiame sagedast kuulutust, et kolme nädali pärast üks leitud ehk kiuuiaetud loom peab müüdud saama, need kolm nädalid olid aga enne kuulutuse ilmutust juba möödaläinud. Eks meie nii rõõmsast edeuewal Eestirahwal mitte niipalju raha ei peaks olema, et awaliku kohtukuulutuse lehte mõeduwa joone peale seada wõiks? Et Saksamaa keiser wiimati oma kuld pulmi pidas, on ju mitmele tuttaw, et aga see pääw ka Tallinnas ja muudes meie riigi suuremates  linnades pulmalikult, seälise riikide alamadeft  ja mõnest muust, pühitsetud sai, seda ep ole Eestikeele seitungid kiil wist meie arwates, weel mitte ülelia rääkinud; seepärast olgu siis siin paar sõna sest paisatud: Kui pidupääw oli kätte jõudnud, siis tõttasid pidu osalised pulma riidis 7 wersta linnast wälja Kosele, kus ilusas rohelises metsas igaüks  ennast söögiga ihu poolest ja kõuega waimu poolest kui muudki pulmalised kosutasime. Ka sai niisugusel pidupääival waeste peale mõeldud, sest jõukamad pidusöögi osalised paniwad 326 rubla kokku ja asutastwad waesemate, Tallinnas olema, alamate heaks ühe abikassa. Teised kuldpulmad peeti Tallinnas 3. s. k. pääwal, ja nimelt meie lugemise majas. Sel pääwal olid wiiskümmend aastat sest ajast täis saanud, kus ses majas esimest korda lugemist  peetud. Maja ise oli iluste lillepärgadega kaunistus, ja see oli ta kõige suurem kuld pulma ehe, et ta ju hommiku kellu 8 murdu inimesi täis oli, kes kõik Jumalat, Ta ärarääkimata armu eest, olid kokkutulnud tänama. Kui hommiku  laul lauletud sai, siis pidaS herra Knothe Liebwäärdist ühe kosutama kõne, mille sees ta taewaliku Talle pulma pääwast ja meie risti rahwa pruudi olekust, südamesse tungiwalt rääkis  ning minnaks paludes maja ja neid, kes seal Jumalat palumas käiwad, Tema kaitsmise hooleks soowiS. Kolmandamad kuldpulmad. See ou kaunis, ja ühelhoobil ka kena, et täis jumes noor Orpa Moabi wälisel maal oma ämma saatma läks ja minnaks ämmale suud andis, t'aga iluste jumalaga jättis ning siis jälle koeu omaks te juure tagasi tõttas. Aga kui üks auus koolmeister  oma koolilaste käest peaks küsima: „Lapsed,  kumb lugu on teite meelest armsam, kas Nuti wõi Orpa lugu? Kumma sarnatseks tahaksite  enem saada, kas Rutt wõi Orpa sarnatseks?"  Ma usun nad mastaksid ühest suust: „Ruti lugu on kenam ja tema sarnatseks tahaksime  saada." Kui palju aga neist Ruti wääriliseks saamad. seda teab üksinda see kes südamed ja neerud läbikatsub. Et aga niisugusid Ruti sarnatsid hingesid maa peal weel on, nääme järeltulemast lugust: Mõne aaSta eest juhtusime Saaremaalt Hijomaale  tulema ja tee wiiS Kerdle mabriku poole. Üsna mabriku ligidal sõitis üks tõsise ja lahke näuga mana herra minust mööda mabriku kabeli poole. Kui ma kabeli juure sain ja et see just laupääw õhtu oli, ning kabeli uksed lahti oliwad,  siis läksin ma ka senna sisse. Imeks- panemisega nägin ma siin, et see sama wana herra siis siin nii kabedaste jutlust tegi ja oma usklikust südamest tulema sõnadega wästnd, wabriku  tööliste südamid kosutas. Pärast lugemist sain ma kuulda, et see auus herra Pühalepa õpetaja olla ja et ta ju 50 aastat niisuguse truusega oma hingekarjatse ametit  pidada. Pühapääw selle peale pidas ta kolm Jumala teenistust, need olid: Eestikeele Jumala teenistust  pidas ta enne lõunat wabriku uues kirikus, Saksakeele pärast lõunat kabelis, õhtu eel pidas ta palwemajas lugemist. Onnis kogudus,  kus niisugune õpetaja on! Jah, ja Jumal tasugu selle armsa mehele ta waewa tuhande wõrra teises ilmas kätte! Sel, wöi teisel paamal juhtusin ma wabrikn mõisa minema ja sain seälise baroni prouaga mitmest asjast juttu, ning ma kiitsin tale ülemal nimetud õpetaja, Ruti sarnast truust ja armastust  , mis ta oma koguduse wastu ülesnäitas. Proua kiitis teda ka ja ütles siis meel juure lisades, et ka tema majas ja teenistuses üks Ruti sarnane hing elada. Selle peale tuli üks wana tõsise ja lahke nauga naisterühmas uksest sisse ja ütles et see tema peremutter olla ja just seda inimest armata ta oma teenijatest Ruti wääriliseks. Ta lubas seda auusat inimest nii kaua oma teenistuses pidada ja toita, kuni temal enesel meel tük leiba kaes on. Wäga ilus tunnistus rikkast ja suurest prouast! Wanasõna ütleb kül, et ei mäed saada teine teisega kokku, sest et neil orud wahel on, aga inimesed saada ikka üks teisega kokku ja olgu see ka ehk mitme kümne aasta tagant, wõi ehk teises maailma otsas. Nõnda juhtusime meie paari pääwa eest Tallinnas ülemal nimetud Nuti sarnatse peremutriga kokku, kus ta oma lapsi oli maatama tulnud ja oma teenistuse  kuld pulmi pidas. Ta olla ju 75 aastat wana ja on 50 aastat Hijomaa wabriku baroni proua teenistuses olnud. Jumal õnnistagu  seda tellijate peegelt! Ja meel ühed pulmad, ning see olgu siis ka wiimne pulma jut täna. Selle kuu 3. pääwa l pidas Tallinna linna lauluselts ,Liedertafel" oma hõbepulmi. Pidu oli auus ja ilus ning ka siit Eestlased olid pulma palutud. Pidu kõnede  hulgas kajas ka EeStikeele õnuesoow, mis kaunis osawasle salmikuks oli kokku punutud. Ka nähti üks Eesti juubeli-pidn märk 1860 aastast seäl olema ja ühe mehe rinnas särama.  Hilja aegu on 200 töömeest Soome maalt Rootsi maale Sundswalli linna wäljarändanud, kus palju Lõõrahwast riiu ja waidlemise pärast lahti on lastud.