ris, rigi laeno pabberite assekuririmise ülle Eestirahwale kirjutab ja neid kahjo eest katsub hoida; ma ütlen, et ma tedda süddamest selle eest tännan, agga pallun tedda mitte pahhaks panna, kui temma kirjale üht wsikest lissa otsa sõlmin, mis ta isse koggemata kojo on unnustanud, egga parrast takka jarrele põlle tua tahtnud, ehk ka koggoniste ärraunnustanud.  Wata se unnustus woib ka sest tulnud olla, et Teie linna paikus kõik parrem teate, kui meie maa paikus, seal peab kõik assi selgeste  wäljarägitud ollema, muido ei sa Eestimees  õiget arru ja ma ei saaks sest ka mitte arru, agga et ükskord nago koggemata ühhe saksaga selle polest konnelesin, se selletas mulle asja põhjani ärra ja sepärrast wötsin siis nõuks, selle teadusele üht lissa jure lissada, ja se olgo nenda: ..Armad Eestiwennad! Ollete jo Perno Postimehhe se aastase 33 numre seest luggenud,  kuida iggaüks, kellel üks ehk teine rigi seetsepoline laeno pabber on, sedda kahjo eest woib hoida, et agga kirjasaatja unnustanud ütlemata, et kui pillet assekurantsis üllal on, iggakord, kui ta ka surmatud ehk kaotud saab. Meste selle hinna peal wälja sawad maksetud,  mis pilletid sel korral kui wälja losimme olnud ja wadake, se sünnib nenda: «saab üks pillet wäljalosimise jures surmatud, siis maksab krono temma perremehhele  120 rubla ja assekurants need pealmised  rublad, mis täiest hinnast puduwad. Tähhenduseks olgo: nago Jurri T. . . . olli 170 rubla pilleti eest maksnud, kui ta sedda ostnud ja parrast krono käest 120 rubla wäljamaksetud  sanud, piddi ta 50 rubla kaotama  , õlleks pillet assekuviritud olnud, siis õlleks  assekurants temmale need 50 rubla jure maksnud ja ta põlleks middagit prukinud kaotada; agga sedda assekuririmist peab ta iggakord enne losimist teggema, siis woib murre  ta olla, et middagist ei prügi kaotada, kui pillet moega terra alla langeb, ja temma ellawate  kirjast saab mahhakustutatud." Se olli nüüd weel, mis Ma J. K. könnele jätkuks tahtsin panna; agga siis olli mul ka weel se palwe, et aulik Eesti Postimees, ka ommalt poolt sest asjast jutlustaks ja nenda omma Eesti wendade silmad lahti kissuks. M. P. Riast. Pulma pi ddo. Ria rahwaö põlle keiserliko kõrguse Suurwürsti Wladimiri pulma päewa mitte tähhelpannemata möda minna lasknud, waid sest ka omma wisi ossa wötnud. Teatre maea olnud kenna tulledega walgustud ja enne kui mäng hakkanud, olla mango mehhed rigi- laulo mänginud ja öhto on kõik awwalikud maead ja ka paljo muid maeasid au- ja römo-tulledega walgustud olnud.  Peterburgist. Wäljamaa küllalised. Peterburgi saksa seitung könneleb: Tsarskoje- Seluft olleme sönnumid sanud, et suur kunninglik  kõrgus, Meklenburgi-Schwerini suurhertsog  omma pärrispärria printsiga Pridrik Prants ja printsiga Paul, keiserlike arsenalis käinud watamas, kus prohwessor von Bockstuhl  neid wastowötmas olnud ja kõik näitust ennese peale wötnud. Nendega iihhes on olnud  kunningliko kõrguse Hofmarschall von Schulenburg, lieutenant von Witzendorff ja Wenne Keisre liggi ollejatest krahw Perowski ja paron Meiendorjf. Suur kunninglik kõrgus,  on kõik sedda museumit ühhe wägga sure terrawusega ja kui selle asja tundja, läbbi wadanud, kus suur kunninglik kõrgus mõnda asja ühhe issiärraliko tähhelpannemisegs, nago söariistad, mis tal enneselgi koddo, sure holega  läbbi wadanud. Peale selle, kui temma poolteist tundi sea! olla aega wiitnud, olla ta möllemate printsidega ommad nimmed wõeraste ramatu sisse kirjutanud ja siis armolikult ja aupaklikult, neid wanno söamehhi kes seal arsenali  wahhiks ja nendasammoti ka prohwessor!  von Bockstuhli Zummalaga jätnud. Suurde manöwri te ülle, mis se aasta Krasnoje- Selus peeti, könneleb ..Wenne JnwalideKõik,  kuida need peetud said, ollid issiärranis wägga head. Keiserliko kõrguse Suurwürsti Wladimir Aleksandrowitshi kõrgest aüustud prudi senna tullik ja sure Majestäti Ketserina seal ollik, andsid selle manöwrile üht söawäggedliko piddo näggo. Möllemad manöwri piddajad kõrid ehk wäggede jaud, sanud keiserliko wamili liikmetest juhhatud ja kästud ja nimmelt: hommiko põline jaggu keiserlikust kõrgusest, kaardi wäe ja Peterburgi söameeste maakonna üllemast kommandirist ja 284