Perno Postimees ehk Näddalileht M 57. t» 77 Sine reede 16. Septembril.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Sönumed sõaplatsist. Omalt maalt. Riast: Haawatud söamehed. Kuresaarest: Wilja ning heina saagist. Talumast: Rahwa pidu. Peeterburgist: Kuida asjad seisawad. Wene Donau wägede terwlsest. Tagasi tulnud. Meeste kahju. Moskwast: Haawatud mehed. Harkowist: Türgi wangid.  Nishni-Nowgorodist:  Armo annetest. Odessast: Inglaste anded haawatud meeste heaks. Wöeralt maalt. Berlinist: Nõuandmine  ja meeletuletus. Keiser Willem. Wiinist: Söa asjust. Lahingitest. Ungrimaalt: Nimepäew. Niksitshist: Taplusest. Uuemad sönumed. Kentsak tük ühest kasakast. Kiriku sönumed. Kwitmng. Sönumed söaplatsist. Praegune aeg on üks wäga tülikas ja rahutu  aeg ja seepärast siis ka nii noor kui wana wäga himulik sõnumite järele, mis söaplatsist  tulewad. Esimene küsimine, kui Postimees  nende silmi puutub, on ikka: ..Kuida on lugu söaplatsis? Kas on Wenelased jälle mõnda lahingit wöitnud?" Mis peale siis muidugi nii palju wastame, kui seitungidest oleme leidnud; aga iial ei sa neid nii palju kui tahtwad. Olgu asi kuida see on, tahame siis täna jälle seda tua, mis seitungid meile toonud, olgu seda siis pisut ehk palju, kibe ehk magus, kurb ehk rõõmus. Istume siis maha ja waatame, mis sääl seisab. See kuulus lahing Shipka mägedikus on nüüd möödas ja wöit täielikult Wene poole ja tema kätte jäänud; seitse päewa järge mööda, Põles söa tuli, see on: teisipääwast 9. Augustist  künni pühapaewa löuneni, kus suuretükkide mürin ja püsside pragin hakkas wähemaks jääma, mis aga esmaspäewal jälle elawamaks läks, aga teisipäewal koguniste wagusi jäi; Türklaste suur julgus ja nende töö tarkus oliwad Shipka mägedikuS, kaljude wastu purustatud  saanud; kül oli ka mittu korda Konstantinopoli  linnale na kahtlikult teada antud, Suleiman on wöitnud, aga peagi sai asi selgeks,  et kõik tuulest wöetud; tõe poolest ei ole nad mitte sammugi wene kantside poole lähemale saanud ja sest saadik meel, kus wene wäed abi mägesid juure saiwad, ka Suleimanil  seda wähemadki lootust pole, wene kantsist' ümberpiirada ja oma kätte saada; sest just selle peale oliwad nad tänini oma silma märku pannud. Ka antakse teada, et Suleiman oma mägedega Kasanlüki tagasi taganenud, peale selle, kui ta ka Shipka mägedikusse mõnda pattareid oli malmis teinud, kelle kasust alles siis woib köneldatud saada, km nendega esmalt  proowi tehtud.