52 Sensuri polep lubbatud. Rigas, 29. Januaril 1873. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkis F. W. Borm. Kõige ullema Keisri poolt kinnitub Tatlinna kauba pank. Põhjus kaptal RNNNNNN rubla. Meie abbipank Pernus on 15. Nowembril minnema aasta omma tööd allustanud. Meie tallitus ja töö on issiärranis ni paljo kui wöimalik rahha ja wekslite asjo toimetada ja nimmelt: 1) Iggasuggu krono pabberid, aksisid, wöllakirjasid ja muid hinnawärilesi pabberid müa ja osta. 2) Rahha laeno peale anda ja nimmelt rahhapabberite ja kandade wasto, mis pandiks antakse. 3) Wekslite ostmine ja mümine ehk ka wäljamaksmine. 4) Rahhade ja rahha pabberite üllalhoidmine ja wallitsemine, mis, olgo et igga innimene issi, ehk kohtud, kinnitud seltsid ehk awwalikud allustused ja kassad meie kätte hoida andwad ja wastab pauk kõige omma warraga selle eest, et ei tulli egga marga näppud andjatele kahjo ei sa teggema. 5) Eddasi käidama rehnungi peale rahha wastowötta, mis eest 4 protsenti maksetakse. 6) Wöttab pank nimmetud ja nimmetamota aea peale rahhasid wasto ja maksetakse intressisid ni paljo kui aeg wälja kannab. Need tunniskirjad, mis pank sissemaksetud rahhade peale annab,  woiwad igga summa peale, mis ülle 100 rubla, sissemaksja nimme peale ehk ilma nimmeta  antud sada ja kõik kohtud, awwalikud allustused ja kassad woiwad neid, ka kaptali põhjuseks  prukida. Panga tähtede wasto sissemaksetud rahhade intressid on eest otsa nenda kinnitud: Panga tähhe eest Int. aastas prots., se on 1 kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. k aastas 432/igy prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. 0 aastas prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. 0 kouponsidega ja iggal aeal prii seisaw 6 ku üllesütlemisega 5 protsenti  aastas. (Pangatäht ? iil. T), mis uhke aasta ehk pikkema aea peale antud, kannab 6 protsenti aastas.) Meie tähhendame sia jure, et üllemal nimmetud panga tähhed, prii meestele issiärranis wägga hästi seiso kaptaliks kölbawad, sest et nende jures ialgi kahjo karta põlle ja pank ennesele kohhuseks  teinud, sedda kaptali, mis peale se täht antud, Läieste wäljamaksa. Lähhäb üks sesuggune tunniskirri  kaddnnuks, ehk pölleb se ärra, ehk et ta perremees, olgo mis taht wisil Lemmast peaks ilma jäema, kui se agga temma nimme peale kirjutud, ei sada kaptali egga intressidele kahjo, maid se saab ta sowimise peale kue ku aea järrele surmatud ehk kirjast mahha kustutud ja pank annab Lemmale selle assemele jälle ue tunniskirja sellesamma summa peale, mis peale teine olli kirjutud. On kellegi! Tallinnasse, Riga, Peterburgi, Moskwa ja mönne mu suremasse kohta Wennerikis ehk Wöeralmaal rahha maksa, siis maksko sedda sia sisse ja meie anname kirja ja se rahha saab seal wäljamaksetud. Otse nendasamma maksame meie ka kouponsid, nihästi omma- kui wälja ma kronoja  raudteede laeno pabberite ning ka pantpriwide eest, enne kui nende aeg täis sanud, wälja. Tallinna kanba panga abbipank Pernus. Liwima Landradi kollegiumi palest antakse seläbbi  teada, et tallorahwa hobbuste näitused ja rammo katsumised, prugitawa aupalga jaggamistega,  se aasta 5. ja 6. Jun il Tartus ja 17. ja 18. Augustil Wolmaris saab ollema. Rigas, rüütlite maeas, 30, Januqril 1873. .N 1056. s Tahkuranna Kreka õige ussu kihhelkonna  kolimaad, endise mõisa madest, 40 tessatini ühtekokko suur, tahhetakse Jürri päewast 1673 rendi peale anda, ja sowitakse, et üks Kreka ussu mees neid rendib. Lähhemat teadust annab Tahkuranna preester, agaa künni lihhawötte pühhsdeni.  2 Perno linna tassa-kollegiumi lubbaga tahhan minna omma hiljoti ärrasurnud mehhest renditud Simo kõrtsi, mis ülle pissukese jõe Wannas Pernus on, wälja rentida. Kes rentida  tahtwad, samad lähhemat teadust sealsammas kõrtsis. Lesk A. Tammann. ? Linnast lõnga on jälle sanud Pernus Th. E. Braeter, Ströhmi maeas. 3 Wägga häid raskid ja kuiwatud Saremaa rukkid müüb Pernus, 8 rubla tsetwert W. L. Sternberg. z