ja kui suurt kahjo se külm teinud. Nimmetud  seitung konneleb, et seal 16. ja 1?. Mail wihma ja lund seggannne, se on räitsakast kaunis  rängaste saddanud, mis järrele järsk külm tulnud. Kui kange külm neil päiwil olnud, sedda näeme sest, et ta seal 3 innimest ja 5889 lammast olla ärrawötnud. Kradide järrele ei olle just nimmetud, kui paljo sedda olnud, agga et ta ni paljo innimesi ja lambaid  surmanud, ei olle kradide arru ka wist mitte weike olnud. Pleskust. Wilja pöllude seisusest kirjutakse sealt, et nende wilja wäljad, peale selle, kui pitk kewwadine külm järrele andnud ja sojad ilmad assemele astunud, paljo kennamaks  läinud ja nemmad, kui ka mitte üht rohket, siis ommetige keskmist saaki lodawad sawad. Pitk kewwadine külm, mis pori päewast  künni 15. Mai kuu päewani kestnud, on ossast rukki orrast üsna ärrawötnud ja sealt ei olle ka middagit lota, agga kus wähhedegi head wilja kandjad maad, seal on willi kenna ja woib lota, et ka kaunis rohkeste saab wäljaandma.  Wätkast. Koolidest. Aega möda asjad  käiwad, ütleb üks wanna sönna ja se näitab ka ennamiste iggas asjas tõeks minnewad,  sest kõik asjad nihkuwad aega möda eddasi auro massinaga ei woi nad ka minna. Jggal pool ja igga rahwal hakkab unni silmist lahkuma ja nemmad ennam walgust  armastama, sest et ärra tundwad, et walguse teel lobbusam käia, kui pimmeduses. „Wattitsuse teadaandja" könneleb, et Wätka kubbermangus aastal 1873 kaunis rohkeste kolisi jure assutud; nende koolide arru on siis möda läinud aastal 84 pead suremaks kaswanud  ja nendega ühhes ka õppijate arru, kette ülleüldne summa 1873 aastal künni 28,05!, pead olnud ja nimmelt pois- ja tüttarlapsed  kokko; se on siis 353! hinge rohkem,  kui enne olnud. Otse kuida koolide arru  suremaks sanud, nenda on ka kullude summa  kaunis sureks ja kaunis kõrge pulga peale tõusnud; 1873 aastal on kolide kullu 506,229 rubla 26 kopp. wälja teinud. Sedda rahha on rohkem 30 protsenti maa- konna wannematest maksetud. Manne - Gaakonnal  olla tahtmine Rootsimaa mooduse järvele  mMberkäidawad koolmeistrid seada, kes ühhest teise umber käiwad ja lapfi eppetawad se on neid, kes mitte kolides ei käi. Nenda on siis wanna pimmedus aujärje pealt mahha tõugatud ja noor waimo walgus assemele astunud sa wallitsuse keppi omma kätte wötnud.  . - Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kiösinglst kirjutakse 22. Junil, et rigikantsler, würst Bismark omma abbikasa ja tütrega nimmetud päewal, enne lõunat,  sennq Mnuh. .Jama maea jure olla arruto  rahwas kokko koggonud, tedda terretama ja wastowötma ja jama maeas olnud badekommissär  ja pürgermeister temmal wasto. Üks würstlik tõld wiis neid nende korterisse tohter Dirafi maeasse. Jugenheimist. Sured wöerad. Künninglik  kõrgus Meklenburgi-Schweringi Suurhertsog  on printsessi Mariega 18. Junil senna tulnud. Kuida ..Wallitsuse teadaandja" könneleb,  on Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh  jubba pühha päewast sadik seal ja olla omma kõrgest auustud keiserliko prudile künni Darmstadti wasto sõitnud. Suur Majestät,  Saksama keiser on 19. Junil senna tulnud ja olla peale lõuna sömaaega Emsi reisinud. Sellesamma päewa õhtul on suur Majestätina Würtembergi kunningana senna tulnud. Jugenheimist kirjutakse 24. Junil, et suur Majestät Keiser Aleksander sel päewal sealt wälja reisinud ja Weimarist, Dresdenist ja Warshawist läbbi Peterburgi taggasi sõidab. Weimarist, 24. Junil. Suur Majestät Keisre Herra tulli tänna öhto kello pool kuus heas terwisfs meie linna ja sai jama maeas Suurhertsoglike wamilist terretud ja wastowöetud,  ning sõitis sealt otse Belwedere lossi peale. (Reg. Anz.) Austriamaalt. Wastastiko wõeras- 222