meelt jahutamas woi asja tallitust pärast, seda meie ei tea, ega pole ka meie asi, seda tääda puuda, nii paljo teame aga, et ta hiljuti Jn° diamaal oli, kus teda suure auustusega wastowöeti.  Nüüd on Inglismaal jut rahwa kaes, et tema kuninglik ema, kuningana Wiktoria,  tema pärast kartuse sees olla ja soowida, et ta õige warma koju tagasi tuleks, ja kõige enam sellepärast, et saal kardetakse, et Inglismaa  pea söatüli sisse saab sattuma; tema ennast  siis tahta ametist lahti wötta ja walitsust  ohjad poja kätte anda» Selle juttu! ei arwata aga sugugi põhja al olewad, waid ööldakse seda tuulest wöetud olewad. Olgu nüüd asi kulda see on, kas tuulest ehk nurgast wöetud, aga rahwa käes on ta jooksmas. Kui siis kodune asi ka mitte kartkik ei peaks olema, siis on Jndiamaa töbed, mis emaliku südant rahutumaks teewad, et soowib, oma poega, kuningliku kõrgust, koju tulewad; ühe ema süda on siis ikka kõige rahulikum, kui need, keda ta emaliku armastust kaswatanud, kõik tema silma ees koos on, ja seda ei woi keegi imeks panna. Prints Wales on Jndiamaa!  Baroda linnas wäga suure auustusega  wastowõetud, mis üle ta ennast wäga olla rõõmustanud; aga kõige kardetawam waenlane  olla temal saal, kolera tõbi; selle pärast  möttelda ta isegi oma armsa ema, abikasa  ja laste peale, ning saab wist pea oma reisi koju poole tagasi pöörma. - Walmistamine. Londonist kirjutakse  18. Nowembril: Telegrahwi sõnumite järele Newüorkist peab Amerika ühendatud riikide walitsus ennast tubliste walmistama. Kõik soalaewad peawad Neworleansi põhja poole minema ja sääl walmis seisma, et kui käsk antakse, kohe minna wöiwad. Igas arsenalis  on kibe tegemine ja söa moona walmistamine.  Kuida kuulda, tahta nigiwalitsuö  mõnda kauba laewa palgata söamehi ja nende moona wedama. Aga kelle wasto nad just walmistawad, ei ole siin ööldud. Krekamaalt. Ossitamine Wenemaa wasto. Krekamaal olla mõned politiiklased, kes hiljuti katsunud rahwast Wenemaa wasto össitada, see on: sellesamma Wenemaa wasto, keda Kreklased, kui oma kaitsjat, suure suuga kiitsid, mis °ka terWe - tõsi on ~ sest kui Wene riigi walitsus neid ei oleks kaitsnud .W oma tiiwa al hoidnud, ei tea mis siis sõleks saanud».  .. Seda kõige - tükkatakss ühe Wenelase kaela, keda Dlga, sekretäriks, nimega Mi!osowom hiM sea eest Peeterburgist oti talla lasknud. Kuida tema eel .oleja, «enda ka tema, on snM tist lahti lastud. Nüüd on nende wasto protses tõstetud ja ütlewad seitungid, et peame ootama, kuida nende protses saab löpeMa. AmseWamaatt. Laewadep nnetus. Nswüorkist kirjutakse 14. Nowembril: Sia tulnud sõnumite järele, on Magdalena saare lähedal kuus laewa randa läinud, kelle peal üleüldse 62 inimest olnud. Neist on aga kõigist  1? sooja hingega pääsenud, teised saanud  kõik meresügawuse sisse maetud. Mõnesugused sönumed. Tubaka gihwt. Üks sala ksubawedaja  (Schmuggler) olla, et tubakast mustaks parkida, paksuste wihkute kaupa lehti enese keha ümber sidunud. Palawa ilma ja kange käigu järele olla ta wäga higistama hakkanud,  mis tubakast käärima aeanud ja seeläbi nikotiini gift, mis tubaka sees on, tema nahast  läbi tunginud. Õnnetu mees peab sestsaadik  raskeste haige olema ja nikotiini märgid  ihu pääl selgeste näha, nenda et tohtridel  suurt lootust ei olla, et ta elama jääda. Kiriku-sönumed. Perno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Martha Nemann. Johannes Tönnisson. Georg Johann Pern. Annette Pokk. - Surnud: Gustav Martin Tomasson, 3 nädalat wana. Marie Möller, 6 nädalat wana. Ann Lahhe, sünd. Pedi, 64 aastat wana. Carl August Gottlieb Malmson, 5 kuud wana. - Rudolf Heinrich Taalmann, kuud wana. 398