merre põhjast ülles tõstma. Kuida asja tundjad  mehhed teadaandnud, ei olle se rihk mitte merre kaardide peal ülles tähhendud, sest se siis ka tulnud, et lqew senna otsa läinud. Permi kubbermangust könnelewad seitungid  ühhest wägga hirmsast tööst, mis üks emma omma lapse wasto teinud. Se olnud 9. Mail, kus üks tallonaene, nimmega Akulina  Mosjejew, omma aastase tütrega üksi koddo olnud, (mees läinud nattuke wälja) omma  last pöllewa ahjo wissanud. Ehk kül lapsoke issa ruttulise jure jooksmise läbbi jälle ahjust sanud wälja tõmmatud, olla ta ommetige ni rasked pöllend hawo sanud, et warsi ärrasurnud. Kui järrel pärritud, mikspärrast  ta sedda kurja tööd teinud, siis olla ta wastanud, et temma, kui ta Jummalat pallunud,  Jummala käest sedda käsko sanud, omma last ärrapölletada ja sedda käsko ei olle ta täitmata wöinud jätta. Et ta iggas asjas selge melega näitnud ollewad, sepärrast olla assi kohto selletada antud. Kaukasusest. Ma wärrisem istest tuleme  se aasta saggedaste mõnda, ja kord wähhem  kord rohkem ka kurwi asjo, kus maead kokko langenud ja ka paljo innimest surma sanud. Kaukasuses olnud 23., 24. ja 25. Juni ku päwade sees saggedaid ja raskid mawärrisemesi, mis issiärranis telegrahwile suurt kahjo teinud. 25. Junil olla ni wallidad  hobid ma al olnud, et Musta merre ares Suhhum-Kale lähhedal telegrahwi tradi katki kiskunud. Nendasammoti kirjutakse ka Mihhiko seitungide  läbbi Oajaka linna arrarikkumisest, mis 13. Mail öse mawärrisemise läbbi sündinud. Se lin olnud üks neist kõige Luggewamaist linnadest  Mehhiko maal, agga ommetige on mawärrisemine  tedda seddawört ärrapurrustanud, et kui weel üks weikene hoop õlleks tulnud, siis õlleks ka kõik lin üks prüggi unnik olnud. Kahjo, mis ta teinud, on jubba suur küllalt; palee ja kirrik möllemad wägga tuggewad maead on kokko langenud ja linna koddanikud  ei olle julgenud ennam omma maeadesse minna peawarjo otsima. Ülleüldse on 104 innimest kokko langenud maeade läbbi surma sanud ja nende arro, kes rohkem ehk wähhem wiggatud ehk hawatud sanud, on alles teadmata.  Tähhele pannemise wäärt on, et sellesamma  kradi al, agga ühhe teise ma jao sees (Japani maal) otse selsammal aeal ka wärrisemist  olnud, mis ka wägga waljud hobid andnud. Se olla Japani rahwast wägga kohhutanud;  agga mis nende hirmo weel suremaks  teinud, on se, et tullepurtsaw mäggi, Asaiama, mis, kuida ööldakse, kolm sadda aastat  wakka seisnud, nüüd korraga hakkanud tullist wirna ja lawat wäljaajama. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist kirjutakse 12. Zulil. Näddal on sest sadik mödas, kui södda kätte ööldi, mis kõik Saksamaad kohhutas; agga otse nendasammoti kuida nad esmalt kohkusid, on nad ka jälle rahhule jänud, sest et näwad kõik saksa rahwast selle polest wägga ühhes meles ja kui omma au kohhuse ollewad, kui üks mees waenlase wasto wälja minna ja sedda suurt laemdust, mis Prantslane kõige Saksama ülle wälja laotanud, temmale kätte maksa. Immeks pannemise wäärt on, kuida saksa rahwas, ni hästi üllemad kui allamad, kõik ni ühhes meles on, Prantslasele temma üllekohhut, mis ta Sakslastele teinud, kätte tassuda; iggas kohtas ei olle muud kuulda, kui ..Meie same wöitma, meie peame wöitma!" Za sedda rägib iggaüks ni tõelikult, otse kui õlleks wöit jubba nende käes. Iggaüks tunneb  ja teab waenlase söa tarkust ja waprust ja teab, et tuhhanded enne söa platsi peale peawad jäma, enne kui wöit neile jäeb, ommetige  ei olle muud laulo kuulda, kui: ..Meie peame wöitma!" muido on meie wanna kulus Rein läinud ja iggaweste läinud! Sesamma saksa werri jookseb ka nüüd weel nende sonedes,  mis siis jooksis, kui Napoleon !. Saksamaalt  sai wälja aetud. Tuhhande aasta aea sees seisawad Sakslased essimest korda ühhe lippo al; essimest korda kui suur riik omma eddespiddise onne woi õnnetuse wallitsemise platsi peal; nende poead sawad sedda suurt eddespiddist ?110 ollemist wqljaraiuma! Nende möllemate wäggewa meeste essimene kokko 244