kello pool kolm sawad ollema. Sured wallitftjad  sõidawad põhja raudtee howist otse Schönbrunni  lossi peale. Esmaspaewal lähwad essimest  korda näitust watama ja kesknäddala suur parade ning laupäew sawad sured wöerad Winist  jälle wälja sõitma. 23. Mail kirjutakse sealt: Tänna olli sure Wenne Keisre auuks suur parade, kellest 38 pattaljoni ja 18 eskadroni  88 sure-tükkiga ossa wötnud. Selle sure parade peal ollid ka mollemad Majestätid, hertsogid ja seal ollewad sured würstlikud küllalised.  Suurwürst ja Aujärje pärria ning Suurwürst  Wladimir olnud Austria wäe mundres ning kroonprints Rudolw kandnud Wennema Andreas ordeni paela. Nihästi sured küllalised  kui keiser ja kroonprints on arrutumast rahwa hulgast sure römo viskamisega terretud ja wastowoetud. Keiser Aleksander on wimane olnud, kes senna tulnud ja olla rahwa hulga viskamise ja wastowötmise al, Austria keisre korwas, kuida se jubba wanna pruuk ja wiis, paradet wastowötnud, kus jures musekandid Wennemaa rigi laulo mänginud. Austria keiserina,  Suurwürsti Aujärje pärria abbikasa ja ertshertsoginad ollid ka lahtises tõldades paradet watamas. Tännase sure piddo söma-aea  peal olla Austria keiser allamal seisawa sönnadega Keisre Aleksa n dre terwiseks j onud: armsa wöera, minno kalli sõbra, Wennemaa  sure Majestäti Keisre Herra terwiseks, temma ellago kõrgest!" Selle peale olla jälle Wenne Keiser wastanud: ./Austria sure Majestäti  Keisre terwiseks ja ühhe süddameliko kännuga temma armsa sönnade eest ja ka sure Majestäti ketserina terwiseks!" 24. Mail kirjutakse: Wennema Keiser ja sured würstid ollid eila Saksama sadiko kindral v. Schweinitsi  jures söma aeaks, kus nad kaks tundi aega wiitsid; öhto käisid nad teatres ja pärrast  Hohenlohi würsti jures palli piddo peal. Suurwürst Aujärje pärria allustas Austria keiserinaga sedda palli piddo." 26. Mail. Wennemaa Keiser ja Suurwürst Aujärje pärria omma sure abbikasaga,  on selle päewa parrast lõunat kello wie aeal, sealt Stuttgardeni reisinud. SchSnbrunnist. Tänno jummalatsnistus.  „Wallitsuse teadaandja" ütleb sealt neid sönnumid sanud ollewad, et sealatse Wennema  sadiko kabbelis 25. Mail, üht tänno jummalatenistust selle mällestuseks petud, et Zummal meie armolist Keisre Herrat üks aasta Paris: linnas mõrtsuka kuli eest hoidnud ja sest jummalatenistust on suur Majestät ning ka Austria keiser, keiserina ja kõik ertshertsogid  ning printsid, kes sel silma pilgu! Wini linnas olnud, ossa wötnud. Prantsusemaalt. Präsidendi kulutus.  Prasident Mak Mahon olla üht awwaliko  kulutust söawäggedele kirjutanud ja selle sees seista: ..Et rahwa koggo teie seast wabbatrigi  präsidenti on wallitsenud, on temma sellega tunnistanud, et temma köwwaste ja Hndlaste teie peale lodab, et teie ka ommalt poolt sate teggema, mis kohhus ja rigi rahho sate kaitsma ja kõik ommas täielikus korras piddama. Ma lodan, et teie sate ikka nenda jäema, kuida ma teid jubba ollen tundma õppinud,  se on truiks rigi kaitsjaks ning rahho hoidjaks, et rigi süddames middagit ei saaks sündima, mis rigiwallitsuse ja kõige rigile kahjuks  ning pahhanduseks õlleks." Hispaniamaalt. Jälle uus pahhandus.  Sonuumite järrele, mis Madritist tullewad,  lähhäd assi seal ennam pahhemaks, kui parremaks. Enne ollid ommetige soamehhed ommas kohtas truid ja täitsid, mis kohhus, agga nüüd kaebatakse ka selle ülle, et nende sönnakuulmine olla ärralöppenud, egga tahta sedda mitte ennam täita, mis igga wäetenia kohhus ja kord. Nihästi kindral kui ohwitserid on piddand ärrapöggenema, muido õlleks, ei tea mis sündinud. Kindral Welardi, kelle rüggementis  se pahha assi sündinud, olla telegrahwi läbbi ennast lahti pallunud. Rigiwallitsus olla wäggesid senna saatnud, mässajaid Vaigistama  ja rahhule sundima. Kranadast kirjutakse,  et kaunis werrine södda rahwa ja karabineride  wahhel olnud, mitto meest sanud hawatud ja mitto koggoniste maggama uinutud. 192