juba tark kollu mees olema; iga mehe asi ei ole see mitte. Wilandist. Uus gümnasiumi kool. Kes Wilandis käinud, teab seda waga selgeste, et sääl üks koo! suurema sugu lastele oli ja Schmidti kooliks hüüti, sest et üks Gustaw Schmidt 3l) aasta eest tagasi, seda oli asutanud,  ja see aeg künni mööda läinud sügiseni,  kus wana taewa Tädike teda surma läbi siit maailmast ärakutsus, wäga tubliste oli juhatanud ja öppetust andnud. Tema surmaga  oli karta, et see ülewäga tulus ja hea kool pidi koguniste ärakaduma; aga Jumal, kes tema alustajat ärakutsus, ei tahtnud seda, waid pooris asja nenda, et see kool maa-gümnasiumi  kooli nime alla, kõige kõrgemalt sai kinnitatud ja ülem koolmeister Karl Hoheisel  selle kooli direktoriks, kes jälle üks esimene  tubli mees ja kooli öppetaja peab olema.  Sest üks tubli ja wagur juhataja, kaswatab  ka waguraid mehi. Ettetulewa Augusti  kuu hakkatuses, peab siis see uus maagümnasium  oma tööd alustama ja seepärast kutsub siis direktor kõiki neid, kes senna oppetuse  alla tahtwad tulla, oma nimesid üles andma. Onnistago Jumal seda ettewötmist ja lasko nii hästi öppetust, kui õppimist hästi korda minna. Tfhernikowist. Tule-süütus. Seitung  ..Gerichtsbote" kõneleb, et rahokohto herra yon Koselets ühel õhtul, na ligi kesk ööd, oma töölaua juures istunud ja tööd teinud, on ta korraga oma maja igast neljast küljest näinud pölewad; ta ei ole muul wiisil ennast enam päästa woinud, kui löönud hakna sisse ja hüppanud säält wälja. Et kõik maja seinad  ja ka uksed petroleumiga üle pinseldud, ei ole kellegi wägi tuld jõudnud ärakustutada. Kifhinewist. Nälja hädast. Kõnelesime  wiimati säält kubermangust Tiraspooli maakonna rahwa suurest leiwa puudusest ja näljast, kellega säälatse rahwal wäga suur tegemine.  Kuida seitungid nüüd könelewad, ei pea Bessaarabia rahwa elu lugu mitte karwa wäärt parem olema; peawad otse niisamma nälja ja leiwa puudusega rübelema. Kiewi seitung ütleb säält telegrahwiga alamal seisawaid  sõnumid saanud olewad: ..Alama sugu rahwa lugu oli nende wikja ikkalduse läbi, juba kül waene ja raske, aga selle pitka ja walida talwe läbi on see koguniste raskeks läinud. Sügaw lumi, keelab üht Bessaarabiamaa  talopoega, kes enesele talwe pääle suurt elaja põhku ei muretse, oma elajaid karjasmaale  laskmast. Ole warandus ja nendasammuti  ka kattused on köretumalt ära söödetud;  heinad 6 künni 7 kord kallimaks tõusnud.  Nenda on siis rahwas ja elajad nälja surma wasto walmistamas. Inimestel on ometige peawari, kus al nad surma ootawad, aga elajatel midagit, waid mis pilwest tuleb, see kaela langeb. Nüüd pakkutakse üsna odawa  hinna eest elajaid müa, aga ostjaid ei ole kusagil, sest kellegi! ei ole peotäit pöhko ette anda. Jääb lumi üks nädal weel maha, siis on kari otsas. Wätkast. Kahjudest, mis sääl kubermangus  tule, rahe ja murdja mets elajate läbi aastal 1873 rahwas saanud: Tuli on 7914 maja ärapöletand, mis ühtekokku 277,996 rubla wäärt arwatud; rahe on 373 tuhande rubla eest kahju teinud ja murdajad mets elajad,  karud ja hundid 7699 suurt ja 34,999 weikest elajast äramurdnud, mis ühte kokku 152,999 rubla wäärt arwatud. Iseenesest on mõista, et üks suur osa koguniste pole üles antud. Kubermangu wanemad on maakonnade  wanemate hooleks andnud, seda wälja möttelda, kuida wiisi murdajaid mets elajaid wähendada ehk kogoniste kautada, et kahju wähemaks saaks jääma. Üks neist maakonna wanemaist olla seda nõu andnud, iga tappetud hundi pea päält 2 ja karu pea päält 4 rubla maksa ning maakonna ameti läbi küttidele  nii paljo püssirohto müa, kui neil tarwis,  teised on aga jälle seda kül suureks palgaks  arwanud, et küt naha enesele saab. Kuida asi wiimaks jäänud, ei ole ülesantud. Odessast. Rahwa elu lugust. Säält kirjutakse Moskwa saksa seitungi läbi säälatse rahwa elu lugust wäga kurwalt ja asi olla nenda: Nende pitka tuisand teede läbi, mis neil see talwe oli, on nende ahjo kütte ühe ime 141