Perno Postimees ehk Näddalileht t»7O AUnes WMmsss, kesknäddal?. Oktobril.^ aasta Ses lÄVes seifsb: Mis üks Prantslane Sedani lahhingist kirjutab. Oinmalt maalt: Peruust: KaUsta aeamistst: Söameeste lahti laskmisest. —Mast: Mlssuggune rahwas södda armastab. Heterburgist:,Tolli-, rähha.-! Laewäde surm. Kolerast. Kronstadtist: Laewa pöllemisest. Suurwürsti reisist, Pleskust: Kolige pudus. WöNalt maalt: Söa sonnumed. — Berlinist: Palwe kirjad söa parrast. Jtaliamaakt: Jtalitt waed Nowa linnas. Prantsusemaalt: WarMkest: Ekrouweft: Prantslaste kahjust. Inglismaalt: Napolevni manlwest. Telegrahwi sönnumeh. . Mis üks Prantslane Sedani lahhingist kirjutab. Hakkame nüüd sealt jälle peale, kuhhu minnewa  kord jäime. Teisel päwal, se on i. Septembril, umbes kello 11 aeal, laskis kindral von Wimpwen üht kulutust ulitsa nurkade peale ülles lüa, kus sees ta ütleb, et se üks wägga suur imme  õlleks, kus soldatid omma waprust ülles näitaks, kui newmad, ehk kül suur söa mona pudus, waenlase wäest läbbi raiuks. L. Septembril  pannid kõik soamehhed ommad söariistad  käest mahha ja nende ärro ei olnud mitte weike, kes ommas wihhas enne ommad söariistad purruks lõid ja ulitsale mahha wiskasid,  kui et neid waenlase kätte piddid andma, kõik ulitsa d sllid söariistade tükka, kui täis küllitud; seal ollid murtud moega- püssi-, püstolite ja oddade purru tagga ja kust Maas jöggi linnast läbbi jookseb, ollid nad need tükkid jõkke lopinud. Kõik ulitsad ollid püssi rohhust mustad, otse kui tallo ahjo kerres. Waesed hobbused ollid, kas maeade, woi suretükkide  külge seotud, agga kegi ei möttelnud selle peale, et neile ka toito ja wet tarwis anda, ja nenda kiskusid nad endid ommas häddas lahti ja jooksid möda ulitsaid. Kes sea! tahtis  , wois ennesete hobbuft sada; vlli agga ni paljo waewa seal jures, ta piddi sedda issi kinni püüdma. Preislaste meled läksid, kui linna sisse tullid ja sedda hirmust asja näggid, wägga pahhaseks, agga kõige ennam meel söa kassa ülle; sest se olli terwise polest waeftm kui waene, ja mis läbbi olli se tulnud, st kassa tuhhi olli? Senna ei olnud suurt kunsi tarwis.  Ni pea kui se kindel olli, et lin ärrs antud saab, sai ohwitseridele ööldud, et hästi sured rehnungid peawäd wäljakirjutama, m kohhe sisse andma ja rahha wastowötma. Muidogi teada, tullid nüüd rehnung rehnungi peale sisse/ et kassa pea tühhi olli. Ma tunnen  ohwitserisi, kelle hobbused mitte ei olle surmatud ja kes middagi ei olle kautanud, kõik sealt hästi tassutud said. Zggas paikas olli se nähha, et kõik mis wähhä woifid, ärrarikkusid.  Ka lippud pölletadi ärra, ehk maeti mahha/ agga waenlane ei piddand neid