Pernomaalt. Tormist. Testama söbber kirjutab: ..Süggisise! aeal on ennamiste ilmad wägga mitmesuggused, kord sedda teine teist, kord wihma, kord lund j. n. e. wahhest sekka tullewad ka tormid ja marrud, mis ka suurt kahjo tewad, nago se 55. Nowembril olli. Jubba kõik selle päewa puhhus ta kaunis  wallidat tuult, agga öhto pole läks ta wallidamaks ja wimaks täieliseks tormiks, kelle ees ei ükski kattus egga mu assi jõudnud wasto panna, waid piddi temma käsko kuulma  ja sellega rahhul ollema, mis temmaga tehti. Wägga pissut on neid kattusid, mis hommiko weel terwed ollid leitud, waid üks wähhem teine rohkem ärralöhhutud ja mönned ka üsna pealt ärrakistud. Puid on ta logus mahha murdnud, muist juredega, muist poleks; teed, mis metsade wahhelt läbbi käisid, ollid risti ja pöegeti mahha murtud pudega kinni, et järgmisel päewal hulga innimestega neid lahti raiuti. Paadid ja kalla pü laewad, mis merre äres seisid on ennamiste kõik ärrapurrustud,  muist tulest purruks wissatud, muist jälle jeäst peneks tehtud. Et se marru ohtu pimmedal aeal olli, sepärrast ei woinud ka kegi appi minna. Kahjo mis se marru teinud,  on arwamata suur. Moisades, kus laialised põllud, nago siin Testamal, seisid sui - wilja rõugud ja aunad weel wälja peal, need on ta puhtaks ärralõhkunud  ja laiale pillanud, mis praego ka alles lumme al waggusi maggab, egga kotust põlle enne kätte sada, kui lummi ärralähhäb. Siin meie nurkas ei mälleta, ka need kõige wannemad  innimesed mitte, üht sesuggust tormi näinud ollewad, mis ni suurt kahjo teinud. Riast. Komet wenus. Kes ei peaks sedda ennam mälletama, et minnewa aasta jubda sest jutto olli, et komet wenus päikesega omma teede pea! piddid kokko minnema ja et se, se aasta 27. Nowembri kuu päewal piddi sündima, et agga sedda iggas paikas nähha polnud, sepärrast läksid targad täht tundjad mehhed kaugema maqde sisse, kust sedda selges  te nähha wöisid, ja nüüd kirjutakse 28. Nowembril Riast sest asjast nenda: Eila hommiko warra, on wenus päikese rattast läbbi läinud, kelle tähhelpannemiseks iggalt maalt öppetud mehhed wäljaläkkitatud. Kuida assi olnud ja mis nähtud, jutlustab üks telegramm  Peterburgist: ..Nanga sakis olli läbbiminnik wägga selgeste nähha, wähhem Wladiwostokis, Tashkentis ei olle pilwes  ilma parrast middagit nähtud, selle wasto on Teheranis assi paljo parrem olnud." Berlinist on telegrahwiga sönnumid antud, et senna rohkeste telegrahwiga sönnumid tulnud,  kus kõik kidawad, läbbi minnikut selgeste  näinud ollewad. Tallinnast. Maa päewast ja posti asjust. Eestimaa kubbermango wallitsus annab omma ammeti lehhe läbbi teada, et Eestimaa rüütled omma maapäewa 14. lanuaril  1875 sawad allustama. Ammetliko sönnumite järvele on 14. Nowembrist sadik Lihhula postijaam nenda seatud, et seal iggasuggu  postikirjasi wastowöetakse ja wäljaantakse,  muud kui agga mitte hinna wärilesi pakkisi ja tännise ühhe hobbuse posti assemel sawad nüüd Lihhulast Tallinnasse ja Hapsalo ja nendasammoti sealt ka taggasi, kahhe hobbuse  post kolm kord näddalas sõitma ja nimmelt  Tallinnast Lihhulasse ja Hapsalo igga esmaspäew, neljapäev) ja laupäew parrast lõunat  kello wiis ja Lihhulast Tallinnasse ja Hapsalo neilsamma! päiwil, õhto kello 8, 30 minuti aeal ärrasöitma. Prii tulle kustutaja selts. Tallinna  seitung könneleb/ et seadlane prii tullekustutaja  selts pühhapäewal, 24. Nowembril omma kindralkoosollemist pritsu-maeas piddanud,  kus selle seltsi präses ehk peawannem Magnus Greisfenhagen, selle seltsi 13 aasta olleko arruandmist etteluggenud, se on: mis 18. Nowembrist 1873 künni 24. Nowembrini 1874 seal sündinud. Arruandmise  kirjas mõtles präses kõige esmalt selle peale, kuida selle seltsi wäljaspoline luggu olnud  ja et ta laiemaks ja suremaks sanud, sest et üks uus kolonne ehk jaggu jure tulnud ja se olla seitsmes, kelle jauks ka uus prits tarwitawa  asjade wankrega murretsetud, ja siis wimases kindralkoosollemises nõuks wöetud ja kinnitatud ronnimise maea ehhitus mis 2210 rubla maksnud, nüüd walmis olla, mis agga hakkatuses wälja arwatud summast 421 rnbla 404