agga ka Karakalpakens rahwaga ühhes ühhest kohhast teise. Selle rahwa pea ammet on ellajaid kaswatada ja nago Abraam, Zsak ja Jakob karjalise ammetid piddada. Turkmeneni rahwas, kelle arro umbes 10 —15 tuhhat pead suur, on ni samma üks werew rahwas, agga üks hirmud rööwja ja warguse himmuline,  kes kellegi ommä rahhule ei jätta, ning sepärrast seal ümberkaudse rahwale sureks pahhanduseks  ja tülliks. Üüeüldse on Khiwa rigi rahwa arru umbes 340 tuhhat hinge, kellest 240 tuhhat paigal ja 100 tuhhat hinge likuw ehk werew rahwas on, kes ühhest kohhast teise ümber hulgub. Nende linnad näitawad ennam küllad, kui linnad ollewad, köwwerad, soppased ja tolmused  ulitsad ja maead paljad saue unnikud. Ennamiste  iggal linnal on omma wal woi müür ümber, mis agga saggedaste laggund. Khiwa pea linnal on kue wersta pitkune ja 10 jalla kõrgune sawwist wal ümber ja linna sees weel üks issi kindlus, kus kahhe wersta pitkune, ZV2 sülla kõrgune ja 4 sülla paksune müür; ümber; seal on nende üllema wallitseja, kedda nad khan nimmetawad, loss', teiste rigi üllemate  maead ja ka üks waimolik üllem kool sesuggusid kolisid olla seal ülleüldse 22 ja seal muri woi walli peal on 20 suurt-tükki sedda kindlust kaitsmas. Seal linna ümber on khani suised lossid ja ellokortrid ning ka paljo rohtaed  asi ; seal arwatakse umbes 20 tuhhat innimest  sees ellawad. Sealt mitte wägga liig kaugel on Kungardi lin, omma laggund maeade ja künni 8000 innimesega, kes issiärralikult ellajate kauplemist armastab ja sellega omma pead toidab; 65 wersta lõuna hommiko pole Kungradi seisab Khodsheili linnake, kus ka 8000 innimest sees ellamas, kuhhu wist seal lähhedal seisawa küllade rahwas liggi arwatud. Kunja-Urgentshi lin, olli enne kaunis perrekas,  agga et Turkmenenid omma allalise röwimise  ja nsumise läbbi nende ello kibbedaks teggid, on nüüd se rahwas suremast vssast sealt wäljarändanud. Peale nende praego siin nimmetud linnade, on seal weel mitto muud linnakest, kellel ommad kantsid ehk murid ümber  ja sured tükkid peal on, monned neist koggoniste  weikesed, agga ommetige ka linnadeks nimmetakse. Kham wägMnmldus ja wöimus on nõdra lapse sarnane, mis ei jõua, Mi wallitsuse wankert  kohhe teed hoida. Maa jaggamine on linnade järrele, kellele mönned küllad körwa arwatakse ja seal wallitseb siis iggas linnas, khanist seatud ammetnik omma tahtmise järrele,  egga põlle temmal selle polest kellegi käest lubba küssimist egga wastust andmist. Seäduse  ramatud neil koggoniste 'pollegi, kelle järrele otsust woiwad anda, waid sedda teeb igga wallitseja, woi üllem omma arwamist möda, mingo se siis öiete woi köwwerast, selle järrele ei kössita. Maksusi peawad seal rigi allamad omma rigiwallitsejale tubliste maksma;  ühhe maea perremehhel on 4 künni 20 rubla rahha ja 2/5 temma pollo sagist, kui ta khanimaa pea! pöllomees, aastas maksa. Need jälle, kes omma karjadega ühhest teise käiwad ja kellel kindlat asset põlle, maksawad 100 lamba pealt üks lammas, 20 sarw ellaja pealt üks ellajaö ja 7 kameli pealt üks kamel, mis kõik rahhaks saab arwatud ja rahhaga maksetud; Kirgisid maksawad nattuke wähhem. Wälja sadetud kaubade eest peawad nad protsenti kauba hinnast maksma. Ehk nende maksud jubba kõrged kül, siiski pannakse neile weel issiärraliko maksusi peale, mis wasto raki ma ta peawad maksma. Nende praegune khan, Muhamed Rahim, on üks 25 aastane wägga pehme süddame ja nõdra maimuga noor mees, kes wallitsuse asjadega  suurt teggemist ei tee, waid omma aega kas haremis ehk jahhi peal ärrawidab. Temma  kõige surem söbber ja nõuandja olli wimasel  aeal Diwan-begi Mad-Mudrad, kes issiärralikult  selle wasto olli seisnud, et wenne wangid mitte ei peaks sama lahti lastud. Nasar-Zarüm,  essimene minister ja kõige surem rigi ammetnik, olli Muradi laemduse läbbi nago körwa tõugatud, mis läbbi nende kahhe wahhel  wihha ja waen wallitses. Polwandshan, wäljas polise asjade tallitaja minister, on üks wägga ergo waimoga mees, kes mitmed Asiama  keled ja ka wenne keelt rägib. Kaks Kirgiislast,  kes ka kõige suremad Wennema waenlased  ja kes Wennemaad ja riki leeme lussika sisse ärra upputaks, ning ühhed wäggewad rööwlid, need olla temma jures kõige surema auu sees. 162