malik ollema Werduni minna ja nenda Shalongi  maanteed omma kätte sada. Partsis lahmad issiärranis söameeste piris mönnSd asjad jälle nago wasto oksa, piddanud  issikeskes nöu, et kui se ial woimalik peaks ollema, Batsainest tähhelpannemata möda minna,  sellega tahhawad siis ni paljo öölda, et nad temmast ennam luggu ei pea ja sedda nöu olla nad otse selsammal päwal piddanud, mil Napoleon Parist' rahwale ette walletanud, et sakslased 14. Augustil petud lahhingis tubliste  wallo sanud ja omma pea söa mäed üsna kautanud. Keiser olla nimmetud päwa õhtul, kello 10 keiserinale üht walle telegrammi saatnud,  mis meil jubba tuttaw. Preisi rigi teadaandja könneleb: Kui nüüd ses söas ka kõige ausamad Saksama mehhed langemad, siis on se meile ommetige sureks troostiks, et se söddimine mitte asjata ei olle södditud, otse kui se meie wannemate aeal olli, kus Prantslase uhkus ja au iggatsemine kõik Saksamaad ennese alla röhhus ja kõige parremad  makohhad ennese kätte risus. Se saab wist meie manna ausa kunningale korda minnema,  üht õnnistud ja jädawat rahho Eüropamale  saatma ja Eüropama süddamesse üht suurt Sakslaste Jssamaad kinnitama, kus Jummala  kartus, auus ello ja tössine prius saab wallitsema. Peale selle, kui nüüd awwalikuks sanud, et Napoleoni tähheke pea kustumas on, hakkawad  Orleansi printsid ennast ennam ja ennam ligutama ja nago tolmo alt üllesaeama ning kär Napoleoni pärranduse järrele wälja sirrutama;  tahtwad agga rahholikult odata, et se tähheke meel maddalamasse lähhäb, kus lodawad  parraja aea tullewad, mil wannemate troni ja kroni jälle kätte samad. Et nad Prantslased  ja Prantsuse suggo, sepärrast olla nad ka praeguse tülli aeal ommad mõegad Prantsuse kassuks Saksama wasto tuppest wälja tõmmanud,  otse kui peaks se nende õigus ja kohhus ollema. Agga mis kasso on Saksamaal neist, kui aujärje peale samad? Mkspärrast said aujärje pealt ärralükkatud? Kõige ennamiste selle pärrast, et liig pehmed ommas wallitsuses  ollid olnud, egga omma asjo ei olle jõudnud  korras piddada. Prantsuse rahwas on üks rahwas, kes allati kõige mailma wöör- munder olla Lahhab ja kui nad sedda ei jõua üllal piddada, on troon ja kroon jälle kõikumas.  Meie olleme omma suurt tööd alles allustanud, agga kuida löppetus saab ollema, sedda peame weel otama. Napoleoni langmine on liggi, agga weel mitte olnud; kui se on olnud,  kas woime sellega rahhul olla, kui Orleansi  sugguselts jälle troni peale astub? Kas tohhime lota, sellega sedda sanud ollewad, mis meie wimatte ja kõige üllem sowimine on üht pikka ja kindlat rahho meile ja kõige Eüropale  sada? Saksamaal ei sa kül wist kegi selle peale ja ütlema. Orleanse sugguseltsi  taggast tullemisega Prantsuse troni peale, ei õlleks Prantslastega tehtud rahho pikkemaks, kui ühhe söapiddamise aeal kinnitud söariistade seiso wahhe aeg. Kes ellab, küllab se nähha saab, kuida rattas jookseb; kumma pole ta langeb! . Kolbergist, 19. (7.) Augustil. Nelli Prantsuse söa laewa on nimmetud päwal merre peal nähtud ümberhulkuwad ja otsiwad, kedda saaksid ärranälbata. Karlsruhest kirjutakse selsamma! päwal, et Badeni diwision 15. Augustil Strsssburgi linna lähhemalt ümberpiranud ja nendasammoti  ka muid seal lähhedal ollewaid kohtasi söameestega täitnud, et neid waenlase eest peawad kaitsma. Waenlane walmistada ennast  tubliste, sada agga saggedaste Sakslastest  walmistamises widetud, ja rahhutumaks tehtud. Brüsselist. Sealadne seitung könneleb, et Duäi koor Belwortist ülle Parist Shalonfi tulnud, sest et seal suur werre pulm odata olla; seal arwatakse neid kõige haddalisemalt tarwis ollewad. Lübekkist, 18. (6.) Augustil: „Eilasest päwast sadik käiwad, Prantsuse söa-auro-laewad  Trawemündeni ees, otse kui kurjad koerad,  eddasi ja taggasi ja olla Neustadtis kulutanud,  et Balti merri kinni. Sealadne pürjermeister  olla sedda kulutuse kirja nt kohhe Shleswigi wallitsuse kätte saatnud. Kopenhageni  auro-laew ..Ellida" olla 17. Augusti 270