Perno Postimees ehk Näddalileht M 43. 1L75 K7"es WernNs, neljapäev) 15. Nowembril.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord walja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus Z. rubla 3O kopp. ja postirahhaga 1 rubla NO kopp. Ses lehheS seisab. Sissesadetud kirri. Ommalt maalt: Peruust: Õnnetumast surmast. Pernomaalt: Õppetaja  lahkumisest. Riast: Laewade käimisest. Pärrismaade ostmisest Kuramaal. Õppetajate pudus.  Peterburgist:  Õnnetusest. Koli asjust. - Koli pudus. —Kolitud meeste wäetenistusest. Õdessast: Edingburgi hertsogi reisist. Orenburgist: Statisti sönnumed. Nolinskist: Head ettewötmisest. Saratowist: Wilja ikkaldusest. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Dresdenist: Sakseni kunninga surmast. Austriamaalt: Mailmanäituselõppetusest. Prantsusemaalt: Rahwa tahtmine. Jtaliamaalt: Paawsti asjust. Sisse sadetud kirri. Allamal seisaw kirri, on selle palwega meie kätte sadetud, et sedda omma aea lehhesse peame ülleswötma, mis meie ka ilma muutmata  sonna sönnalt anname; kardame agga et se üht wastuskirja saab wäljakutsuma, mis agga sures kannatuses ja möistliko läbbi räkimises  pallume tehha; sest terrawad noled põlle muud kui asja rikkujad ja pahhanduse allustajad.  - kirri on nenda: ..Eesti kele uus ramat. Möda läinud aasta on meile ..aitummal"! omma jaggo uusi ramatuid ilmale tönud, mis läbbi ossaw luggeja  omma waimo ja meelt woib tröösti, kinnitada  , römustada ja lahhutada. Agga üks neist ramatutest on nimme polest kõige kuulsam,  ehk kegi omma koppikuid selle ramato eest ohwerdades römo luggusid sealt feest ei kahha egga ota; agga ommetige üht tõeste sündinud, halledaid ja kurwliko luggusid peaksid  seal sees õigusega leida ollema, mis auus kirjutaja ommas kõrges seisuses, melega kir- jutamata jätnud, kes Eesti rahwast suremat luggo põlle piddanud, kui, et nad ühhed wahhelise  leiwa kakko narrijad ikka peaksiwad ollema.  Ah, so! Eks ütleme selle kuulsa ramato nimme ärra, siis woib jo ueste juttule töttata. Nimmi on: „..S uur Saksa j a Prantsuse  söddaKas sa nääd wadder! eks nisuggune woi jo ramat olla, kelle eest julgeste 45 koppikat woib ärraanda, nago Wenne- ja Prantsuse söaramat, kedda 25 koppika eest kätte sadi ja rahwas sedda sure issuga lugges, sealt seest ka leidis, mis söas olli sündinud, mis nüüdse ramato sees liga wähhe ettetulleb, sepärrast woib tuma poleft wimast essimese kinga poisiks nimmetada. Minne ikka pärdik! Ta toob jo kahheksa pilti ja ühhe kaarti kasa. Ja, jah. Ta astub kül torredal wisil luggeja  silmade ette, näitab meile wast söa-leri, ehk muid tarwilesi kujusid, kuida wisi üks suurtük  wälja nääb ja mis modi innimese kujo ilma päewaklasi läbbi mahhawötmata saab ollema.  Eks se põlle ka Eestirahwa kohta