me swaWM Nimetama, et ta nii eksinud on, kui keegi eksida wmb. . Eesti koolides öpetstskft, -Zsmalale tänu, .siisMasle alles selget  Eesti keelt Mitte kus kilgi sees Alust Wsörsstest. keeledest kokku segatud solki, n'agu õpetaja.waeMga wöib ehk, kui rssmak läbi loetus aru saada, et Väljaandja raamatut Eesti keeles kirjutada tahtnud, aga et ta Eesti keele ometige ära unustanud ,M appi mokka. "Kvmmym-ümber  . panemise , jauks Eesti keelest Saksa keele soowib, M.«öib ta.seda leida, kui ta ..Rehjendamise  õpetaja" kätte Wötabz aga kes rehkendamise  poolest abi nõuab, see otsib seda „RehjendaWise Spetaj?st" ilma aegu. Seesugune'raamat on maimule surmajaks/ aga mitte-äratajaks. - Ka grammatika Vigasid  kubiseb raamat otsani täis. Zgaüks hoidgu ennast sellepärast seesuguse ..koolLmau" eest eemale/ et'ta sellega enesele mitte surma- rohtu ei osta, ja palugu- säa! suures/ et Seppner emä heldet- lubamist,- kahte teist „mädu" weel jusrefünnitads,'iialgi tõeks ehteeks, waid et need juba ema ihus aegsaste ära kärwaksiwad ja köduneksiwad. - Maailmas on juba neid gihwtisid küllalt; kui nüüd inimesed neid juure sünnitama hakkawad ja päälegi seesugusid, mis juba waimu kallale kipuwad, ' mis peab meist Vaestest siis saama! Mis laita, fee laita, mis kiita see kiita» Waga mõnus ja omane raamat nii häästi kooli kui ka koduse õpetuse  om..Maakera  elu ja olu". Toimetanud: J. Kunder. Selgeste ja aru saadaValt- kõneleb^waljaandza esmalt meie maakera- .algustiku olemist ning tema sünnitusi, ja tutwustab meid siis nende nähtustega, mis praegu maapinna pääl näha on. Kahju ometige, et auustatud wäljaandja maakera esimestest olekutest ja aegadest ehk geoloogia  täädusest pitkemalt juttu ei ole teinud. Soowitaw on, et igaüks, kes meie maakera ja looduse poolest wähegi õpetust nõuab, seda raamatud tähele paneks. Näitemängusid hakatakse wiimasel aeal ikka rohkem mängima;,-aga MM on neid Eesti keele siiamaale alles wäga wähe. See aasta on kõigest üks ainus wälja ilmunud, ja see on „Wirrwarr. Lustmäng wiies järgus/' Kotzehye järele ümber teinud: A. Kitzberg. Kuidas päälkiri juba näitab, ei ole tükk mitte Eesti maimust ilmale tulnud, maid Saksa keelest  ümber tehtud, mis- lugedes meel seda felgemine  silma' paistab, sest et Saksa keele köne käänusid maga rohkeste leida on. N'agu suurema!  jaul Kotzebue näitemängudel, mis ta masina mi isi walmistas, on ka sell' näitemängul  mähe pöhjusmõtet, ja seda on sagedaste wäga raske ülesse leida. Muidu on aga tükk kaunis naljakas ja lõbus aeawiide ja kõlbab meie arwamise järele ka mängimiseks kaunis häästi. Omalt maalt. Peeterburgist. Söameeste kodu tulek.  Wene aealeht ..Jnwaliid" täadustab, et meie söawägi pea söa ülikonnast jälle rahuliku  oleku sisse lastud saada. Kaugemates maanurgades, n'agu Sibeeria ja Turkestaani maal, olla pileti soldatid juba kõik kodu lastud.  3. Augustil olla ka senatist juba käsk wälja läinud, et tagawara mehed, kes minema  ja tänawu aasta wöetud saiwad, saada kodu lastud. Türgi maal olewad söawäed tulla merd kaudu San Stcfaanost Sewastopooli,  Nikolajewi ja Odessa kaudu oma endiste  korterite paika tagasi. Häbemata petjad. Mitmelt poolt tulewad sönumed, et kolm agarad sahkerdajad, Greger, Gorwits ja Kogan, kes tegema  söawäele seltsis moona kokku oftsiwad ja järele saatsiwad, olla riigiwalitsust häbemata kombel petnud ja seeläbi massid soldatist näljatanud.  Nüüd olla aga kelmid isi pankrottis ja kohtu all. Ülekohus ei seisa kottis. - Wene aealehe ..Inwaliide" täädustamise järele olla Suurwüröti Konstantiin Nikolajewitsh'i  poeg Konstantiin Konstantiinowitsh Augustil, see on: tema sündimise mälestuse  pääwal, täie ealiseks tunnistatud, ja keiserlik kõrgus olla teda adjutandiks tõstnud. Kindral Mesenzow'i mõrtsukast.  Riia aealeht „Ztg. f. St. u. L." tääduskab,  mis ta „GoloS'e" seest wötnud, et päälinnas Augustil kõla wälja läinud, 283