Perno Postimees ehk Näddalileht M 23. t» 77 ZAne reede 10. Juunil.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord mnljn ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla 3O kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register : Sönnmed söaplntsist. Omalt maalt. Tartust: Balti pea komitee töö. Telegrahwi amet.  Talinnast:  Auupalgaks lubatud. Peeterburgist: Telegrahwid rikkutud. Auumärgid antud. Punase risti pea selts. Mere hädaliste awitatv selts. Wapruse tasumine. Wene-Türgi söast. Wöidust söaplatsis. Tshornast: Kiriku nurgakiwi panemisest. Moskwcpt: Rahwa põgenemisest. Orelist: Linna walitsuse otsus. TihwUst: Tulekahjust.  Wöeralt maalt. Berlmist: Tühi kära. - Posenist: Pitkne. Hollaudimaalt: Surma sönumed. Türgimaalt: Raha puudus, meeste puudus. Uuemad sönumed. Kiriku sönumed. Kwittung. Sönumed söaplatsist. Alaliste raske wihma sadude läbi, on Donau  jõe wesi wäga tõusnud, et kus wahe madalad  kaldad, wesi kaugele üle kallaste ajanud ning seepärast söawägede ülesaamisest ei woi juttu ollagi, wöttab mõned nädalad aega, enne kui wöiwad selle peale möttelda, üle jõe minna. Kui see peaks ka olema, et wesi ruttust ärajookseb,  siis on tema kaldad läbi ja läbi äraligunud,  et keegi nende peale ei wöi astuda. Otse nendasamma peawad ka Seret ja Aluta jõed üle kallaste wälja jooksma. Hiljuti kõnelesime sest, et Wenelased Braila linna lahedal  üht türgi monitor laewa mere põhja oliwad lasknud. Täna täiendakse neid sõnumid  ja ööldakse, et see üks neist kõige suuremaist  seda wärki söalaewadest olnud, mis Donau  jões waenlase wastu wäljas seisnud, ja et selle eksplosioni läbi ka üks teine monitor wäga suurt wiga saanud ja et temaga söameest, kes tema peal olnud, hukka saanud. Türklane olla mööda Donau jöe kallast mehi troppi kaupa, 3l) meest koos, wahi peale pannud, kes, kui midagist waenlase poolt peaksiwad  nägema, sest teadust wöiwad anda. - Hiljem antakse teada, et mõlema söaplatsi peal, niihästi Eüropa kui Asta platsi peal, rasked wihma saud nende tööd wäga wiiwitada ja kõik teed nii wäga äraligund, et edasi saamisega  põlle tegemist. Iseäranis peawad Rumani  raudteed wäga ärarikkutud olema, mis läbi siis söameeste edasi wedamine wäga raske ja waewaline ning wäga palju aega wiidab. Kalawatist tulewad need sönumed, et Widdini  linna peale laskmine tunni pärast jälle seisma jäänud ja würst Karl olnud kõik see aeg, ise püsti juures ja käskinud, mis ja kuida mehed peawad tegema. Bukarestist kirjutakse,  et Tekutshi ja Braila wahelised raudteed  suure wee tõusu läbi ärarikkutud ja seesu-