-olnud. Ai.KW-MUMOaI, Mr/tetzda sutastud, üggs ta olla Me WabbsndüMd, SWmetiKe  Slla ta . seal jures FoggeldKym jänudja sepärrast. sanud ta torni Psndud. Zeisel päwal  on M omma süüd/pöhjam- Meötunmöta- Md'.ja öölnud tööd sepärmst teinud  ollewad, et ta mees tedda saggedaste peksnud  ia liig kurn egga omwn. abbiello Fyhhust.täitnud. Seli silmapilgul,  kui mees magganud ja ta üksi seal olnud, Ma.-.üks.heal? hüüdnntz: „W MWa surnuks!" Ja peale selle olla ta-joobnud olnud, kui sedda KWMtösd olyup-Wgest kolm kuud pariS- ellanuh., ja. alles aastat manna» Rüüd astus eMWa, kui MnnLstuft mees Välja ja i Üles, et ta poeg tedda, km üht waest W, zkellel ei issa- egga emma polnud, hallasparrast  naeseks wötyuv» Se olnud tem- mal jubba kül teada, et Matrena nattuks saia- Wo M sees sllsnud, agga ta söötnud, km naMN satzb, snMst parrsndamad, mis agga mitte pMe pMMmaks lainM Mmma laiskuse  parrasb temmMe paar körwa lopso andnud, agga üht allalist peksmist põlle ialv olla ka teised tunMtuse mehhed tõeks tuMstanud ja stssanud weel "MM st Zwan Mbba ligW M aastane mees, kestes waimo andid kassinad, agga ftal snM «agga. hea süddamega mees olnud, kes kA wlna wötnud, agga ial ennast sellega põlle zswastanud. Emma tunnistas ka weel, et Zwan nsese parrast wallawallitsuse käest nõu küssinud, kuida naest parrandada ja wallawatlitM  Ma tedda kasft ragudegn nattuke wihhelda  Msknud, mis ta agga mitte põlle teinud. Selle peale manitses kohtswgnnem tedda, st ta omma mehhe wasto, kes tedda ta häbbi august WÄjakiskunud, ui tännamata olnud ja tedda weel pealegi ärratapnud. Temma eestkostja kostis ta eest ja ütles: „et ta lapse pölWes jubba laia tede peale sattunud, kulleb sest, et tedda põlle öiete kaswatud, kässust ei teadnud ta mitte põrmugi; mehhe kurjustas  ja ta ennese mele nödrus, on tedda mõrtsukaks teinud, sepärrast peab kässo pehmus,  agga mitte waljus, otsust andma ja ta wudis lahti laskmist. Et ta melest ruMmal bdud, ei tahtnud kohtowannem külla Lunniskus  meeste za piddali tohtre tunnistuse peale toetades Uskuda» - -Kshhus Wnni.MNMUd meestele allamal seisawad küssimisch- .Kas ta!-yn. -omma- .meest jarrel .Mi ilma järrelmötlemata tapnud?MGidud//  et ta- melest ruMmal olnud/- ta ornM Meest tapnud? Wastuseks sai temma: Mü'/ järrelmötlemata» ..2) . Jah olnud ~ Mslest seggane» Sellega olli otsus antud ja möMuk lahti möjstetud» Selle . peale, tõusis. suur römo öiskamine ja karra mis peale kotztowanMM ikella köllistanud ja.-öölnud: KohtMbhs ei ofts teater» . Matrena sanud Wannutud Meste " js ' pealt kuuljate käest rohkeste rahha kingitud» / WitebskiK. Uus EwangeliuM- Lutteruse usso koggodus Witebskj linnas  ja seal ümberkaudo, kaswada kaunis jõude; seatakse kirriko wallitsuss teadaandmise järrele, olla seal 225 wsmilit ehk mis umbes  peale nelja saea hinge wälja teeb. Zssiärrams  jest sadU, kui raudwsnkred pWdtee peal wurrama hakkasid, kaswis xahws - apro, sest et raudteed kauda oddawalt ja rNttust - eddasi  said, kuhhu ka hea kord Lutteruse ussulssi lätlast läinud. Midda pikkemale aeg wennib, sedda ennsm tundwad üht korrapärralist jummalätenistust  tarwis ollewad; -- ka wägga häddast koli - öppetust. Lätti rahwas tunneb suurt nälga waimsliko roa järrele, ja söM ennamiste  sepärrast, sest et sealane kubbermango ewangeliumi usso öppetaja mitte üht sönnakest nende keelt ei mõista. Ka saksa jummalatenistust  käib öppetaja aastas 4 künni 6 korda piddamas. Ksggodusel on, peale önsa keiser Nikolai l. kingitud kirriko, ka üks tük maad kirriko ümber, kuhhu öppetaja ellud maead wöiwad ehhitada, mis Hgga suur xahha pudus  tännini põlle tehha lubbanud. Sealane kirriko wallitsus olla palwe kirja Kurama piiskoppi  kohtule kirjutanud ja ss olla lubbanud ! 1) ühhe korralist annet 600 rubla öppetaja maea ehhituse Mustuseks ja 2) igga aasta mitte wähhem 300 rubla öppetaja palga jure anda, mis jubba wägga hea, agga ammugi meel mitte küllalt; kus saea rublaga ei woi' kellegi maea eWtud sada ja kolme saea rublast  ei woi üks öppetaja ellada. Kui nüüd se palk kül wägga weike, agga ommetige üks öppetaja wägga häddast tarwis, sepc.rrast peab 141