woinud konwerentK kauem tunda, sest öhto kello 6 hakkanud waimollk kontsert Dom kirrikus.  Kuuljate arro on ni üllewägga suur oltMd, et Rigenslastd ütlewad, enne ilmaski ühye kirriko kontserti peal ni rohkeste rahwast näinud ollewad. Ehk kül rahwa hulk ni üllewägga  suur olnud, on siiski piddo wannemad kõik nenda seadnud, et iggaüks parrajat rumi leidnud. Lauljate tarbeks tehtud seiso paik põlle rumikas kül olnud, agga sedda põlle kirriko  mürid surema tehha lubbanud, umbes üks kolmandik lauljatest rumitand senna peale, teised  piddand maas seisma. Kõik programmis nitnmetud laulud olla lauljad wägga kennaSte laulnud, mis wäggise ja wibimata kitust ennest  järrele tõmbab; ka need kõige raskemad laulud omma kirju kõhhadegä/ sänud kindlas taktis ja tonis läbbi lauldud, et ka kõige suremad  laulikud sedda parrem ei õlleks woinud tehha, kõigist sellest on nähha, et lauljatel üks tössine tahtmine õppimise jures olnud ja et nende öppetajad musiko tundmise polest ka lapsed ei olle olnud, waid kui mehhed, kes kindla sammudega ka kõige konnarasema tee peal julgeste ja ilma kommistamata möistawad eddasi astuda. Üks assi on weel, mis meie siin nimmetamata ei woi jätta, ja mis lauljatele  sureks kituseks, on se, et üksikud laulo seltsid, agga üks ainumas kord, kõik ühhes kõris prowi teinud ja woisid sedda tehha, mis siis ka ühtlase sedda näitas, et lätti rahwa sees ka üks lomulik laulmise waim on ja se lomulik laulmise waim paistnud wälja nende kenna laulo heäledest, sönnade wälja ütlemisest ja nodide mitmesugguste heälede andmisest, se on, nende waljusest ja tassandusest. Kolm tükki olla orreliga mängitud, ja neist tunnistaks?,  et ka selle polest nad ommas kohtas  mehhed olnud, kes enneste sarnatsid otsiwad.  Ka lätti musiko koor, mis mõnda laulo liggi mänginud, on sellega tunnistanud, et st üks terwe iddu on, mis pikka sammudega olli eddenenud ja wist kui üks kange wössuw taime omma oksi kaugele laiale laotama. Kuida se jubba wannast prügiks woetud, on sesugguste piddude peal, ka ikka piddo söma-aega,  nenda ei tahtnud ka se laulo selts, sedda wanna pruki mitte körwa tõugata, waid olla endid ühhendanud ja teise piddo päewa öhtul> Mtk seltsi maW, Pddo söma-aega piddanud.  Ei lalgt enne põlle piddo söma-aea ossa wöitjaid ni rohkeste olnud, kui sekord. Pikkad kaetud lauad, mis kõik korra järrele seatud, täitnud kõik seltsi maea saali, olnud agga omma pitkuse polost weel nappid, wöerad piddand kaunis tihhidalt istuma; arwatakse ülleüldse 600 wöerast laudas olnud ollewad. Seal sanud esmalt meie sure ja armolise Keisre Herra terwiseks klasid kokko lodud, sest et temma  selle auu wäärt; temma armo läbbi on latti rahwas seks sanud, mis ta praego on ja selle peale olla nad keisre laulo laulnud. Parrast  sedda sanud mitme teise terwiseks klaasid kokko lodud ja wälja jydud, kus ka laulo seltsid ja piddo wöerad ei sanud unnustud. Peale selle pets mitmed könned, ennamiste wastastiko, kord ühhe ja kord teise seltsi kohta. Neid köm nesid issiärralikult nimmetada põlle meil kitsa rumi parrast woimalik; nimmetame agga ni paljo, et üks endine Rigenser, nimmega Grünthal,  kes nüüd jubba hulk aastaid Peterbürgis  ellada, ka olli selle piddo peale tulnud ja olla seal Peterburgi linnas ellawa Lätlaste nimmel k õnn et piddanud ja nende nimmel laulo seltsist' teietanud, ning neile onne fowinud. Ommas konnes olla ta nimmetanud, et ta Ria linna nüüd wägga mudetud leiab; wallid ja mürid on kaddunud, need ollid enne nago wahhe siin linna ja maa wahhel. Otse kuida need nüüd kaddunud ja linna ning maa wahhel  ennam wahhe seina põlle, nenda on ka kõik wahhe mürid innimeste süddametest mahhalangenud,  se on: kõik wihha ja waen kaddunud ning armastus ja ühhendus selle assemele astunud;  peaks se ühhendus ka ikka ja ennam süddamid armastusega kokko sullatama ja kõik rahwas omma tarkuse teel eddasi minnema. Se Ikönne olnud kõigel wägga meleparrast. Nenda olla siis aeg nenda ruttust ärrakaddunud,  et alles teisel hommikul, kui päike omma kuldse paistusega neid olla terretanud, lahkunud  nad ühhest. Selle päewa pärrast lõunat, kello pool kuus, läinud piddo wöerad ja lauljad  keiserliku aeda, kus kello ? ilmalik kontsert  hakkanud. Arrutumad tõllad ja märato rahwas langenud, kui wolaw wessi möda teed senna pole, nenda et pealt kuuljate arru mitto tuhhat pead suur olnud. Lauljate tarbeks olli 244