tollimisega ni ruttust eddasi ei sa, kui tahhaks ja peaks; paljo neist peäwad ka Tsiwitawehhias  haiged ollema. Selle peale, et Prantsuse  waed sealt walja lähhäwad on wanna paawst omma wäggede oberstid Sharettet omma wäggede ütlemaks kommandiriks kinnitanud.  Kardinal Ponaparts, kes ennast Napoleoni  tenistusse tellinud ja ka wastowöetud, olla käsko andnud, et temma ärraminnemise wasto walmistamine peab seisma jama, mis siis ni paljo peab tähhendama: jaen koeo! Se ei olla suggugi hea ja melepärrast, et Prantsuse  wäed sealt ärralähhäwad ! ta tahta parrem  koeo jada ja ka sedda kõik kannatada, mis wanna paawst ja ka teised kardinalid kannatawad,  egga neist koggoniste lahkuda. Prantsuse keiserinale olla ta kirjutanud, et ta igga silmapilk Jummalat palluda, et Jummal  otse nisamma wähhä Prantsuse maad ja keisert mahhqjättaks, kui keiser wanna paawsti. Ommalt maalt. Peruust. Õnnetus ja ön. Möds läinud näddalal astusid wiis kallameest pissukese  silla äres pati ja piddid ülles merre peale minnema; kui agga pissukesest jõest ostid walja sanud ja suurt jögge möda ülles söudsid, läks paat, ei tea kuida, ümber ja kõik wiis meest ollid padi al. Kaks neist ollid kaymakamad, said warsi padi külge kinni, agga kolm suplesid  wee sees, künni jões seisawa laewade madrused  siit ja sealt appi kargasid ja kõik wiis jõest wälja tõmbasid. Et sel päwal just, suurt tormi ei olnud, sepärrast on arwata, et meeste pead mitte Üsna selged ei olle olnud ja et issi omma jowastand peaga padi ollid ümber tallanud. Pernomaalt. Tullekahjo. Tännawuse  kuiwa aeaga woib se pea sündida, et tulli suurt kahjo tehha woib, kui temmaga mitte õige targo ümber ei käida. Kuida kuulnud  olleme, on Zuli ku wimaste päwade sees Audro kirriko walla kvlimaea ärrapöllenud ja sellega ühhes ka kõik koli ja koolmeistre warrandus.  Mil pawal se õnnetus just olnud, sedda meie ennam ei mälleta; agga sedda tea- me selgeste et se maea kesk päwa aeal ärrapöllenud.  Koolmeister issi, üks waene mehhike,  kes pari aasta eest senna pessitas, olnud metsas heinamaal; temma wannad wannemad olnud koddo maea hoidjaks; korraga seisnud maea lama tulles ja olnud manna hal paar agga römus, et pöllewast maeast enne wälja sanud, kui kattus mahha langenud. Koolmeistre  weike warrandus ja ka kaks lehma janud sisse ja nendasammoti ka koli-warrandus,  se on koli-ramatud ja muud tarwitused. Selgeste teada ei olle se mitte, kust tulli lahti läinud, agga on arwata, et se sandi korsna läbbi sündinud. Pöllastamise wäärt on üks sesuggune luggo, seal on nüüd waene koolmeister  ja wald möllemad kahjo sanud ja kelle sü läbbi? holetuma mürisseppa sü läbbi, kes korsnast ei olle holega järrelwadanud, ja nendasammoti  olla ka, kuida kuulnud ollems, mödaläinud naddalal Reio maldas üks saunik  omma pea marjust ilma janud. NL pissut  ehk paljo kui tal olnud, janud kõik sisse ja ei olle neil praego ei peawarjo egga ihho kattet,  se janud kõik sisse. Hallastago head innimesed nende waeste peale.! ' Tallinnast. Õnnetus worimehhe holetuse läbbi. Pühhapäwal 26. Julil, on üks saksa naesterahwas Domi mäest worimehhega  alla sõitnud ja et hobbusel sulest suus ei olle olnud, põlle ta jõudnud omma hobbust piddada, hakkanud lõhkuma. Naesterahwas kukkunud troska pealt mahha, murdnud jallalu  ja silmanäggo sanud rammitud ja hawatud. Tohtre kässo peale piddand ruttust külmad nartsud peal hoitud sama; agga se olla wägga paljo aega wötnud, enne kui jead ollid sanud.  Worimehhe holetuse läbbi on se waene naesterahwas  sesugguse sure õnnetuse sisse sattunud;  peaks politsei sesuggusid ühhe wallida wastamisele nõudma, ehk lähhäwad siis holelikumaks  ja murretsewad omma hobbustele rauad suhhu. Peterburgist. Keiserlik rshhul ollemine.  Jgga aasta watab suur keiserlik Majestät kord ommad söawäed ülle ja lasseb mid manöwert, se on södda piddada, mitte 259