meie kõrtsi tüdruk ei!a ohtu oma peijul kosjas  käis, kust ta alles täna homiku koju tuli. Eest otsa ei tahtnud ma seda mitte uskuda, et see tõsi pidi olema, aga sõber rääkis asja nii kindla kõne ja selge sõnaga, et ma uskuma  jäin; siis kõneles ta edasi ja ütles: see on sul ehk ime kuulda, aga asi on tõsi, et see just nenda olnud Eila ohtu, kui juba hakkas  pimedaks minema, pannud tüdruk pool toopi peenikest wiina pudelisse ja läinud peigmehe  majasse, pole aga peigmeest mitte kottu leidnud, maid olnud teise kõrtsi läinud, kuhu pruut t'ale käsu järel saatnud ja koju kutsuda lasknud; peigmees olla säält ka poole toopi peenikest wedeliku pudeliga kasa wötnud; woid nüüd isegi arwata, oli sääl tubli purjutamine. Peale selle, kui wiinad olnud ära joodud, läinud pruut ja peigmees põhku puhkama, kus nad künni esmaspääwa ehk Küünlapääwa  homikuni olid puhanud ja siis olla mõlemad  kõrtsi juure tagasi tulnud. Kes nüüd tahab, see uskuku, aga kes ei taha uskuda, see jätku seda uskumata, aga mina omalt poolt ütlen: kahju on kül, kui kosimise õigus tüdrukute kätte jääb, siis ei leita kül mitte üht ainumast poismeest enam, waid kõik saamad juba enne leeritamist äräkositud. W. Z. S. Wõrrust. Üks wöib paljo paha teha. Peeterburgi seitung ..Herold" ütleb 30. Jaanuaril  Wörrust alamal seisawat kirja saanud olewad: Üks asi, mis mööda läinud püha- pääwal, 6 wersta meie linnast eemal W. mõisa peal sündinud, ei aja mitte ükspäinis meie linna rahwa juukse karmad püsti, waid see kõlab ka kaugema rahwa körwo ja saab neid oma osa kohutama, mis läbi jälle ueste awalikuks saab, kui kerged n'ad kõik uskmas on, mis üks kergemeeleline neile ette lõriseb ja neid ahwaldab wäljarändama. Umbes kue aasta eest tagasi, on üks W. walla talopoeg Saratowi wäljarändanud ja kaua aega ei ole ta oma sugulastele enesest sugugi täädustanud,  nenda et n'ad ei ole täädnud, kas ta elus woi surnud. Nüüd mõne aea eest leiti teda omast külast, kus ta oma libeda keele ja maheda juttuga hakkanud Saratowi elu paradisi  eluks kiitma ja nenda rahwast rahutumaks tegema. Tema kiituse järele olla see maa saa! wäga wilja rikkas, ei tarwitada wäge ja olla wäga odaw, wähe raha eest woida saal pea rikkaks päris peremeheks saada. Wiimaks olla ta, neile, kes temaga senna sojale maale tulla tahtwad, lubanud, kui temale siin paljast  75 kopikat ettemaksawad, suuremad tükki maad anda. Kuida teame, on meie maarahwas,  üks põlluharija rahwas ja. kelle alaline  püüdmine ja soowimine on, pärismaa peremeheks saada, 'siis igamees woib arwata, missugust rõõmu, üks seesugune sõnum, iseäranis  sulasmeestele oli teinud, kellel iial lootust  pole, siin kubermangudes, päris peremeheks  saada. Rahwas jooksis hulga kaupa kokku, kus suurt kära tegid ja ka pettis Reino wader, suurema hulga kerglaste käest nöuetud maksu oli saanud; asi läks wiimaks nii hulluks,  et Wörro sillakohtu herra paron M. pidi senna minema ja taga ässitajaid leidis tarwis olewad, kinni panna. Hädast oli see, et mõned kinni pandud, rahwal täädawaks saanud,  langes igalt poolt rahwast kül jala ja hobustega mõisa kokku ja läksid wägiwaldusega  selle maja peale, kus wangid kinni olid, murdsid ukse lahti ja töid wangid wälja ja kui sillakohtu herra nende ette läinud, neid rahule sundima, teda sõnadega ja tegudega teotanud, mis peale siis see peotäis soldatist, mis Wörru linnas on, senna lastud tulla ja mittd roppu suu ja kättelesi kinni pandud. Need waesed eksitud inimesed, kes nenda üht keiserliko ametniko ehk kohtuniko awalikult teotanud,  olgu walmis selle eest rasket trahwi kandmas, sest et seesugust wägiwaldust olid pruukinud. Pea kelmi ehk päris petjat ei ole weel kätte saadud, ehk teda kül taga aetud. Mõned mõisnikud olla oma rahwa pärast suures kartuses, sest et n'ad ähwardamest nende kohta suust wälja öölnud. Peeterburgist. Hobuste näitustest. Awaliku sõnumite järele, mis kauba seitung toob, on möödaläinud 1875 aastal Weneriikis  hobuste näitusi olnud: l. Talu hobuste näitusi 42, kus 1754 hobust näitusele toodud ja kellest 745 auupalka  saanud. Auupalgadeks on wäljajaga- 76