söawäggede ossa, kaks Khiiwlastest mahhajäetud  kantsi eest leidnud. Sellesamma lähhedal, nimmega Dshana-Kal on nad ennestele üht weikest kindlust ehhitanud, jmis neile ühhest aeast üks kindel warjo paik ja maggasin Embast  odetawa prowianti tarbeks on. Senna kindluse sisse on üks kompagni jalla wägge, üks sotni kassakaid ja kaks raketi patareid seisma janud, sedda kaitsma." ..Kindral Werewkinil on nõu olnud Aibugire  merre kuiwaks janud lahhest, kuiwa pealt läbbi ja siis otse teed Dshana-Dshap kanali kallast kauda, künni Kungradi minna ja Kungradist  on se wäggede jaggo piddand siis Kunja-Urgentsi,  ehk Khodshelist ja Bentist läbbi minnema, sest et seadlane tee rahwa paksuse parrast paljo löbbusam läbbi käia. Kuida üks neist endisest Kirgiislaste peameestest, kes kahhetsedes  olli taggasi tulnud ja armo pallunud, oölnud olla, peab Khiiwlaste kõige surem söa warrandus seal koos ollema. Nende sönnumite peale, mis kindral Werewkin saatnud, ei olle Orenburgi sõameestel selle tee peal middagit tüllitawat asja ette juhtunud, mis neid õlleks kelanud eddasi samast. Need sood ja rabbad,  mis pahhem pool Amu-Darja kallast, woiwad  eddasi marsimist kül issiärränis suwwe aeal siis keelda, kui jöggi wahhest üllekallaste wälja aeab, agga sekord põlle wigga olnud, sealt läbbi sada; sanud ilma tüllita eddasi." Obrist Lomakin kirjutab Kitai linna ju rest laagrist, mis kolme päewa teekond Khiwast emal kaardi pealt arwata, umbes 70 wersta wasto põhja 21. Mail, et temma kätte ustud söameeste jaggu wägga sure waewa ja pudusega, wägga sure pallawa käes, ühhe issiärraliko  ruttuga, Ust-Urtist, kust muido wägga waewane olla läbbi sada, ülle sanud ja 14. Mail teine pool Kungradi, Orenburgi wäggedega  kokko sanud ja ühhendanud olla. Leitenant Stumm, kes omma meestega obrist Lomakiniga kokko heitnud, kirjutab Zljte-Zdshe kaewo jurest nenda: ..Se ossa söamehhi, mis obrist Lomakini wäggedega ühte heitnud, on wägga rasket teekonda  käinud ja wägga paljo piddand kannatama.  Jssiärranis on suur pallawus ja j oma pudus neile suurt waewa teinud. Jalla wäed on 41 kradi pallawuse käes jalla süggawuse pallawa liwä sees piddanud eddasi marsima. Seal woib siis iggaüks arwata, kui raske nende eddasi marsimine olnud. Jssiärranis on suur wee pudus ja kange j oma jännu neid waewanud,  sest igga kaewo wahhet, kust jälle jannu kustutuseks tilka wet woisid sada, on 85 wersta ehk !2 pennikoormat olnud. Omma kinnitud kohta sades, lodawad, kõik hädda wälja kannatud  ja löppend ollewad." !5. Mail on ühhendud waed, peale selle kui nad päew enne sedda 50 wersta ollid ärrakäinud,  Khodsheli linna ärrawötnud, kus jures waenlane, kelle meeste arru 6000 meest ja kuus suurttükki olnud, sure kahjuga pöggenema  pannud ning on hulga mehhi ja üht suurttükki  Wenne meeste kätte jätnud. Wenne meestest  sanud kaks meest hawatud. Weel enne sedda lahhingid, on Wenne poolt josikud ja paljo ausaid ja wannemaid Kirgiislasi  ning Khiwa Turkmeenlasi obrist Lomakini jure tulnud ja temmale teatanud, et nad tahtwad  Wenne wallitsuse alla heita ja lubbanud nende käes õllemaid linnast: Kunja-Urgentshi Porssu, Koktshege ja Kisil-Tahir, wastoseismata  nende kätte anda. 20. Mail on kindla linna Mangi ta jures kibbe ja tulline lahhing olnud sedda ärrawöttcs.  Se lin seisab pahhem pool Amu-Darja jöe kaldal, umbes 85 wersta Khiwast emal. Umbes 3000 Jomudeni on warsi, ni pea kui Wenne wäed öö korterist wälja läinud, mitto korda kolme sure-tükkiga nende peale lasknud, iggakord agga sure kahjuga taggasi lödud sanud. Wenne poolt on ülleüldse 15 meest, kes surnud ja hawatud, wähhemaks janud.  Mangita lin on sanud ärrawöetud ja ka ärrapölletud. Meie wäggede terwis olla wägga hea; haigid olla wägga pissut. Sönnumite järrele, mis sealt weel tulnud, on kindral-adjutant Kaufmann Shurahani jures  ülle Amu-Darja jöe läinud ja olnud Khanki linnas, mis kahhe päewa teekond Khiwast emal. Khanki lin on pahhem pool Amu-Darja jöe kaldal, umbes 35 wersta Khiwast wasto hommikut.  Ni kaugele ullatawad tännased Khiwa söasönnumed,  mis seitung „Nord. Presse" Wenne ..Znwalide seest leidnud; mis eddespiddi sest 204