pasha oma hobused kinni pidada ja Salih pasha läbi, kes Montenegrust tagasi oli tulnud,  et Eski-Djumaeri diwisioni kommandut enese hooleks wötta, järelpärida, kuida lugu nendega olnud. Nad oliwad wiimases lahingis  Osman patsarist wangi wöetud, kellest kaks haawatud oliwad. Nende ütlemise järele, on üks terwe diwiston Wenelasi türgi pattaljonide peale läinud, ilma, et karwa wäärt oleksiwad wöitnud. Wangi wöetud Wenelased oliwad waenlase kindrali ees wäga mõistlikud, ega mitte toredad, mis siis seda näitas, et nemad söa saadusega wäga tuttawad oliwad. Mehmed  Ali pasha oli Tsherkesside peale wäga kuri, et nad neid nii paljaks oliwad riisunud ja andis köwa käsu, et neile Shumlas head riided ja toidust peab antud saama. Tagasi tulnud. Keiserlik kõrgus, Suurwürstina Maria Pawlowna, on oma keiserlike pojaga, Suurwürst Kürill Wladimirowitsh  ja ka kuninglik kõrgus Meklenburgi- Shwerini erbsuurhertsog, kuida „Wal. tead." sest kõneleb, 3l). Augustil õhtu wäljamaalt Tsarskoje Setusse tagasi tulnud. Türgi monitor laewad. Need mõlemad türgi monitor laewad, mis Nikopoli ärawõtmise juures wene mägede kätte sattusiwad,  on praegu paranduse al. Kuida Peeterburgi  Herold jutlustab, olla masinate juures  mitmed tükkid koguniste kadund, mis Prantsusemaa! sellesamma wabriku peal nii kohe tellitud, kus türgi walitsus neid teha lasknud. Peale selle on mõne päewa eest tagasi,  Kroonlinnast mitmesugusid amet-töö riistu Nikopoli saadetud, et masinad ka osast sealsammas  parandatud wöiwad saada. Jmekspanemine. Peeterburgi prantsuse  seitungi sõnumite andja Londonis kirjutab,  et Londoni wilja kaubamaja (Getreidebörse)  seda wäga imekspanna, et wene söawägede  walitsus oma wiljawarandust kalli raha eest Rumänimaalt ostab, kus ometige Wenemaal, nagu Bessarabia ja Khersoni kubermangudes  see aasta wäga suur wilja saak olla. Nimatatud sõnumite saatja kirjutab edasi: Rumänimaa! peab kõik, mis ostetakse, kõlisema rahaga, olgu kuld ehk hõbe rahaga, tasutud saama, aga kodumail teeb paberraha sellesamma hea ära, saal pole kulda" ega hõbe- dad tarwis. Kaluga rügemendi olikust Lowatsa  tormis ärawötmise juures, kirjutab üks Kölni seitungi sõnumite saatja: Peale lõunat kellu pool kolm, saiwad need waprad ja wagurad  mehed, kellel see on pidi olema, sest tormist osa wötta, Lowatsi liuna ja läksiwad, majade marjus oma põhja poolise wälja minemise  kohta, kust nemad üle Osemi saare pidiwad  saama. See oli, nenda nimetatud Preisi prigade, kindralmajori Ratsgilewi kommandu  al, Kaluga jalawägede rügemendid (Saksamaa keisre) ja Libawi (Preisi prints Kaarli) rügemendid. Üleüldse on esimene rügement  söa asjus juba sagedaste suuri töösid teinud ja nimetakse ka selle pärast kõige wene söameeste seast üheks neist esimestest rügementidest.  Need käks rügementi oliwad nenda jagatud, et esimene (Kaluga) Türklaste pahem poole peale pidi minema. Tema ei pidanud mitte aga seda kantsi püüdma katte saada, waid ka põhja poolise türgi mägede otsas olewaid,  wahe peal seiswaid Mehi, ja Libawi rügement  selle wastu, on üht kantsi, mis kindluse  reas pidand ärawötma. Meie suuretükki mehed lasksiwad oma pattareide pealt kranat kuulidega, et nenda Türklaste silmi oma poole tõmmata, ja tormis jooksjad tähelpanemata, oma ettewötmist wöiksiwad korda saata. Äga parako, ei läinud see ettewötmine meie meestel  mitte õnneks, sest nii pea kui esimene meie mees Osemi jõe ääres Türklaste silmi oli puutunud, Türklased kõik oma tuld nende poole poörsiwad. See oli Üks silmapilk, mis kõik südamed wärisema panni. Meie pattareid  andsiwad wahepidamata tuld, ometige ei pannud keegi seda suuretükkide mürinat tähele, waid igaüks waatas nende wapra, surma kartmata  kompagnie peale, kes warisemata Osemi saare poole ruttas. Türgi pooline tuli läks seesuguseks ja nii palamaks, kui ta enne iial pole olnud ja nii wihaseks, otse kui oleks ta tahtnud tormis jooksjaid oma kuulide rahe alla mahamatta, aga ükski asi ei jõudnud neid wapraid söamehi  keelda, edasi minemast. Osemi jõest ruttust  läbi minnes, ilma sest hoolimata, et mees mehe körwa saal maha langes, saiwad nad 316