Et sola andmisele õiget ehk kindlat põhja leida, peame asja kahhelt poolt watama: 1) peame inni mese sola tarwi duse peale watama ja 2) nende made peale, kus jubba kaua aega kõigesurema kas sug  a soola antakse. Jnnimese soola tarwidust ei pea meie mitte kõrge ja rikka ellomaeadest otsima, waid tallo seisusest ja waesest urtsikust. Siin leiame, et igga innimese peale, ilma wannaduse peale watamata,  päewas üks lood soola ärra kullub. Meie wöime innimese raskust läbbi seiti wannad ja lapsed kokko sadda naela arwata  ja selle läbbi wöiksime ka looma soola annet märada. Meie liht tallo lehmad kaluwad ellawalt 5 künni 800 naela, siis peaksid nad ka päewas  5 künni 8 lodi soola sama. Üks wassikas,  mis sündimise järrele 50 —70 naela kalud,  pärriks V2 —lodi soola ja üks lammas  mis 40 naela raske, liggi V 2 lodi. Ette arwata on, et pöllomees omma lomi kalo järrele ei oska arwata, ehk et neid wägga pissut  on, kes sedda oskawad. Üks sesuggune soola and ühhe sure karjale, õlleks kõrge soola hinna jures, päewas kaunis kallis, ommetige möime öölda, et meie kahhe lodi soolaga päewas, mis 5 künni 800 naela rasked, wägga tähtsat ja tullusat kasso olleme leidnud, nihästi  omma näo, kui ka wähhem sögi tarwituse  jures, et wähhem toito (14 —15 naela Heino) kui ka rohkem pima annab, mis jubba üksi sola annet rohkeste ärra tassub. Watame siis nende made peale, kus kuulsad  loomade kaswatajad ellawad ja kes ka jubba kaua aega soola sure kassuga prugiwad.  Need maad on: Inglismaa, Helwegi ja Walts maad. Waltsi lomade kaswatajad andwad omma tööhärgadele päewas 10 lodi ja nuumhärgadele 30 lodi soola. Inglismaal antakse ühhe pole aastase wassikale lodi, aastase wassikale jubba lodi, ühhe nuumhärjale  11 lodi ja ühhe lüpsilehmale lodi Helwegia mees annab omma nuumhärjale  otse kui Waltsi mees 30 lodi. Znglismees  annab omma töö hobbusele 11 ja lammale,  mis 40 naela kalub 1 lood soola pae- was. Nuum seale, mis ellawalt umbes sadda  naela raske, woib päewas 2—3 lodi kül antud sada. Soola annet woib siin allamal nimmetud tingimiste al surendud sada: 1) raske södawa ja waese rammo andja sogil woib ossast sepärrast, et sedda maokamaks,  södawamaks ja rammokamaks tehha, rohkem sola peale panna. Ülleüldse on siin tähhelpanna: midda ennam söök lomuliko seadusest  körwa heidab, sedda rohkem peab sola andma. Heinad, rohhi ja ristikhein, on kõige lomulikumad karri loma söök; kõige waesemad on: naered, kartuhwled, praak j. n. e. Nende  wimaste jures on rohkem soola anne wägga kohhaline, 2) rohkema ehk wähhema sandiks läinud sögi jures, mis wahhest parrem õlleks sõnnikusse  wissata, kui ellajate ette anda, 3) pitkalise märja, külma ja udduse ilmadega,  olgo et lomad tööl ehk karjamaal käiwad,  4) kui karjama rohhi mitte täielikult kõlblik  põlle, issiärranis lammastele, 5) kui ühhe loma söma issaldus kaddund on, 6) on wannema lomadele rohkem soola anda  , kui norematele, sest et mannade köhho seedmise rammo wähhenenud ehk et ka hambad  waeseks janud, et toito ei suda peneks jahmatada. Nenda ka 7) pullidele, et nemmad sola andmise järrele  lahkem ja ennam lehmi hoidwad, 8) nendasammoti ka siis, kui ellajad parrema  sögi pealt waesema peale sawad, ehk teist suggu toito saab antud, on rohkem soola tarwis; 9) ka lüpsi lehmadele tulleb, et pima anne surendud ja parrandud saab ning wassikad ka head soolaga karvastud pima sawad, rohkem  soola anda; 19) raswasema ja lihhawama lomadele tulleb rohkem soola anda, kui lahja lomadele, 11) issiärranis noorde lomade kaswatamise jüres ei pea perrenaene soola anniga ihnus ollema; sest kui nemmad sedda sawad, woib neid kergem emma pimast teise sögile wia, 302