Ma suretükka küllalt sada. Kui wimane hädda käes, wöttab igga pürjer püssi kätte ja lähhäb waenlase wasts. Saksa soldatisi petakse pärris  röowleks ja risujaks» Berlinist, 14. Webruaril» Mõnda. Wersaittest antakse teada, et rahho protokol allakirjutud ja mis seal jures weel tehha, kom- Missioni holeks antud, et ruttust toemetawad «is weel tarwis ja lstus olla suur, et rahwa Vsggo, mis ka nimmetud päewa õhtul koos saab ollema, sedda mis rahho teggemise polest kinnitub, ka wasto saab wötma. Rahwa koggo ei olla mitte ükspäinis rahho tingimesed wastowõtnud,  waid ka nõudnud, et wanna Napoleon  mitte agga kohto alla ei waid et ta ka Preisimaalt Prantsuse male taggasi antakse. Prantslased sowiwad siis issi temma peale kohhut mõista, kus ta kassi ka wist ei sa hästi käima ja temma pea keisre kroni assemel,  kes teab, mis mütsi kandma; woi kes teab mis tempo nad temmaga weel teggewad. Se on nüüd nende nõudmine; kas teine poolt ka täitmist saab ollema, on assi, mis otämife peale jäeb. BVemSnift kirjutakse 9. Webruaril: Senati  kohtule olla awwalikult teada antud, et LV Saksama laewa kapteini, kes tännini Anni olnud, lahti lastud ja Orleansi tulnud ning nüüd wibimata Saksamale taggasi ruttawad. Rigi kantsler krahw Bismark on sowinud rahhoteggemiste tingimiste parrast, enne protokolli  allakirjutust ka löunapolise Saksamaa rigiwallitsuste suurde meeste nõu kuulda sada ja sepärrast olla nad ka enne Wersaille Mnud, et asj o ühhes läbbi rägiwad, siis krahw Bismark  sedda julgem saab ollema, sedda allakirjutamas.  Prantsuse wangid, kes Bremenis wangiö olnud, olla Wersaillest telegrahwiga antud kässo peale 42. Webruaril lahti ja priiks MDtud. Würtembergi kunningas olla 42. Webruaril, lõuna aeal, Wersaille wanna Saksa keisrile wöeraspeule ja omma wäggesid watama  sõitnud. —Kuida kuulda, tahhawad Prantslased  wanna Napoleoni ülle Vaebada ja tedda kohto ette kutsuda, arru andma ommast teggemisest.  PsrWA» Kulutus. Thiers, Wawre ja Pikka rd on allamal seisawad kulutust üheMiä lasknud: ..Parist koddanikud! Rigiwallitsus annab kõik Prantsuse rigi asja teie truuse ja tarkuse holeks; teie käes on Parist ja kõige Prantsuse ma ön ja õnnetus, teie wöite neid päesta ehk hukka sata! Peale selle, kui nälg teid on sundinud, Parist kindlust wöitja waenlase kätte ärraandma ja ma wägge ülle Loire jõe taggasi tagganema, näggi rahwa koggo tarwis ollewad, rahhoteggemise polest waenlasega kaupa tehha ja selle tingimesi läbbi räkida. Kue päewa aea sees on nemmad kõik katsunud tehha, mis ial woimalik, et rigi ja rigi allamate kahjo wähhem saaks ollema; nad on rahhoteggemise punktid järrel mõtlemisega  läbbi räkinud, rahhoprotokolli allakirjutanud  ja sedda kõik rahwa koggule ettepaynud.  Rahhoteggemise punktide läbbi räkimise aeal õlleks södda sälle hakkanud ja ilma. asjata  werd wallatud, kui mitte söaristade ei õlleks pikkendud sanud, ja sedda agga üks>- päinis seläbbi sada, kui lubbastme üht ja teist asfa Parist linna jaggo waenlase wallitsuse alla anda. Kui nüüd se ühhendus ei sa wastowöetud,  saab söariistade rahho Murtud, siis saaks waenlane, kelle käes jubba Parist kindlused,  wäggiwaldsel kombel, meie pea linna omma kätte wöitma, ja omma söawäed sisse pannema. Teie ommandus, teie werk- ja kunsttoad,  on selle ühhenduse läbbi Varjatud ja kahjo eest hoitud. Se õnnetus ei tulleks siis mitte ükspäinis Parist, waid kõige ülle Prantsuse  rigi; hirmus söa hädda, mis tännini ülle Loire jõe ei olle ullatand, lähhäks siis künni Pürenäenist sadik. Tossi on ja jäeb ka tõeks; meie ei olle mitte omma; waid Parist ja kõige Prantsuse ma kasso pärrast sedda ühhenduse leppinkut teinud. Ärge langege mitte nende jälgede  sisse, kes kahheksa ku eest meid ei tahtnud  uskuda, kui meie neile mandusime, mitte sõdda hakkata, mis nüüd ni suurt hädda ja õnnetust meie peale on tonud. Söawäed, mis ni sure waprusega Parist on kaitsnud, lähhäwad pahhem pole Seine jõe kallast. Militsed  jäwad nendega Ühhendud, linnas rahho kaitsma ja selle ülle walwama, et kohhegil pahhandust  egga mässamist ei saaks tõusma ja otse seddasamma sawad ka kõik ausad pürjerid 84