Perno Postimees ehk Näddalileht 7. t»7B. ZAne sPernus, reede 1?. Weebruaril.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud paamal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel päämal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla IO kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Kuulutuse kullud on F kopikat rida pooleks jagatud poogna külje pealt. Register : Peeterburgi kirjad. Omalt maalt. Peruust: Kiidu wäärt töö. Sisse saadetud kirri. Riast: Keiserlik tänu. Willandist: Rahwa rööm. Hea ettewötmine. Peeterburgi st: Mõrtsuka tööst. Awalikud teadused. Konwerentsist. Meeste kahju. Harkowist: Osman pasha. Nikolajewist: Leidus. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Manitsus. Berlinist: Wastus Inglise soowimise peale. Austriamaalt: Walmistamine. Londonist: Mis nöu neil olla. Uuemad sönumed. Kiriku söuumed. Peeterburgi kirjad. Et nüüd söariistad 19. Jaanuarist saadik seismas ja föaplatsis mitte enam suuretükkide, püsside, pajonettide ja möegadega tööd ei tehta, seepärast on siis ka sönumed söaplatsist sedakorda otsas; söamehed puhkawad nüüd omast wäsimusest, mis neile ka wäga soowida. Waatame siis täna, mis üks auus mees Peeterburgist  kirjutab ja kiri on kirjutud 22. Jaanuaril 1878, ja kus siis nenda lugeda: Sest saadik, kui see hirmus sõda ja werewalamine  lahti läks, kellest meie aearaamat suuri ja wäga tähelpanemise wäart asju, mis nüüd 19 sadade aastade sees Eüropamaal sündinud, igaweseks mälestuseks ülespaneb, on meie pealinna kodanikude! jälle uueste päiwi ettetulnud, kus nemad iseäranis nende suure wöidude üle, mis wene wäed oliwad wöitnud, oma rõõmu on wöinud ülestunnistada. Kui kül mitmed sönumed söaplatsist ja iseäranis  Plewna langemine, siitse rahwale röömu öiskamesi nende keele peale oliwad pannud, siiski ei ole need weel nii kaugele kõlanud, kui nüüd, kus telegrahw neid awaliku sõnumid  tõi: rahu tegemise punktid on allakirjutatud!  Palju waljem, kui enne, kõlas kindluse mallide pealt täna röömu öiskamine linna sisse, ja kõik majad oliwad kirju plagudega wälja ehitatud, mis nende röömu õige suurel kombe! pidi kuulutama; seda ei woi keegi arwata  kuida täna kõik uulitsad ja awalikud majad rahwaft täis oliwad. Kui meie seda ka just tähelpanemata ei woi jätta, et möödaläinud nädal kül mõnda röömu on kuulutanud, ka siiski sääl wahe! mõnda kaksipidist asja politika taewa al on näha ja kuulda olnud, jääb see omctige tõeks, et iga sõnum suurema röömu öiskamisega teretatud  ja wastumöetud saab. Wöib olla,