Perno Postimees ehk Näddalileht RS t«7v KM-s kesknäddal 25. Märtsil.^ aasta Ses lehhes seisab. Kuida woib tallo- ja törahwas linnas ja maal omma warranduse ehk pärriate eest murretseda. Ommalt maalt. Pernust: Kaebtus Postimebhe ülle. -- Pernomaalt: Margustest. Walge mustlane. Riast: Koerde pearahha. Eestimaalt: Röõwlitest ja wargatest. Raudteest. Kalishi kubbermangust: Hirmsad sönnumed. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Preisi parlamendi waidlemisest. Weimarist: Surma sönnumed.  Austriamaalt:  Rahwa ülleluggemine. Inglismaalt: Laitus. Hispaniamaalt: Duell. Tellimesi „Perno Postimehhe" peale woetakse iggal  aeal wasto, ja sawad jubba wäljatulnud  numrid weel täielikult järrel antud. hind on postirahhaga 1 rubla 50 kopp. ja ilma postirahhata I rubla 30 kopp. Bormi triikkikodda Pernus. Kuida woib tallo- ja törahwas linnas ja maal omma warranduse ehk pärriate eest murretseda? Sest asjast olleme minnewa aastase 29 numris könnelenud ja rahwale head sowinud, agga et se pissut wilja kandnud ja meil teadmata,  kelle sü se on, kas Postimehhe, woi rahwa sü; sepärrast tahhame sest asjast tänna ueste könneleda ja Eesti Pöllomehhe sönnadega asja weel selgendada. Temma juttustab nenda: Nägime esmalt töörahwast ja sullastest.  Kes omma kahhe käe ehk kümne sõrme tööst peab ellama, issiennast ja naest ning lapsi toitma ja katma, se ellab ennamiste ikka peust suhhu ja kui näddal mödas, on näddala tenistus ka omma kohha peale läinud; wägga hea, kui kustutamata riipso ep olle pulga peale janud. Arwa on neid, kes Jürripäwast Jürripäwa ellanud, ja neil mönni koppik weel üllejänud, se on naesemeestel ja lasteissadel; teine luggo on üksiko tömeestega, kes, kui neil middagi taggawarraks ei ja, ka ennam ehk wähhem issi süüdlased on. Kui nüüd tubli, terwe ja auwäärt tömeeste luggo nõnda on, kuida peab siis nende kassi käima, kes hästi weddada ei wötta, häddised on, ehk omma tenistusest weel üht ossa soea pea eest ärrapillanud? Neist agga meie siin ei könnele, waid tubli ja auwäärt töömeestest. Ni hästi surema kui wähhema pöllomeestel on tuttaw assi, et põld üksi ei aita, kui töteggiad  käed puduwad. Töörahwa ellokorda kindlama põhja peale assutada, nende murret wannaduse ehk lesse ja waeste laste eest wähhendada,  on sepärrast kõige pöllomeeste kohhus ja kasfo, kes ärratundwad, kui wägga tarwis