- Olleme praego ühhest kubjast, kes omma kruuse ja holeliko tallituste eest auustud sanud, könnelenud, nüüd tahhame ka öppetajaid nimmetada  kes ka omma kruuse ja holeliko tö parrast, mis nemmad ommas raskes ammetis näinud, auustud sanud. Walga praust, endine Marienburgi ja praegune Walga öppetaja Kupffer, on kõigekõrgemalt selle aunimme: „Konsistorialrath" sanud ja Ria linna konsistoriumi  kohto waimolikud liikmed Rikkerni öppetaja F. Tiling ja Jani kirriko allam öppetaja  Müller, kuld ristid rinna peal kanda. -- Kes au wäärt, sedda teab meie suur ja armoline Keisre Herra auustada. - sÖnneto surm noa läb Kui sedda ka kül mitte wägga saggedaste ei olle ette tulnud, et karja poisid liggi kannetawa noa-pussu läbbi hawatud, ehk koggoniste õnnetumat  surma sanud; siis on sedda aeoti ettetulnud; agga peame siin küssima; kas teised se läbbi targemaks sanud? Wötta nappust! ikka lähhäb assi wanna modo eddasi. Karjatsele  pannakse kannikas leiba kaelkotti, paar solast silko toppitakse körwa ja terrawa otsaga noa-pussu ka jure ja nenda sadetakse tedda karjaga minnema. Ta ei prügi ülleannetust tehha egga rabbeleda ja mullata, waid wessise  made kohtades külma wes sees käies, ühhe künka otsast teise hüppates, mahha kukkuda, nenda et kot, kus nugga sees, alla jäeb, woib ni kohhe õnnetus sündida. Seal ta parraks on! Suigo waldas, Tabria küllas, olla mönne näddala eest taggäsi üks karjapois noa otsa kukkunud, olla ennast köhhust ni wägga halvanud,  et solikad wäljatulnud, ja mönne päwa pärrast tulli surm ja peästis tedda ta hirmsast wallust. Selgemat teadust ei woi meie sest õnnetusest anda, sest et neid issi weel ei olle sanud; tahtsime agga siin lastewannemid ja leiwawannemid palluda: peab karjapoisil nugga kasas ollema, siis neile mitte terrawa otsaga pu-peaga nugga anda, waid parrem üks liget nugga, kelle läbbi kahjo ei woi sündida! Riast. ümber-wahhetuse  Meie armas Eesti rahwas, kes ennesele krono pankpilletid jõudnud murretseda, on nendega, kui kopongsid körwast otsa sanuh, kelle wasto intressid wäljamaksetakse, üsna päiwis, ei tea mis tehha, ehk kuida woi kust usi mannade wasto woiwad wahhetud sada; wata seal tahhan sulle könneleda, kuida sellega luggo on. Rigi pangal on ennamiste iggas kubbermango linnas abbi-kuntorid, mis asja tallitawad, nenda, et wähhema murrega woite läbbi sada. Üks sesuggune kantor on ka Ria linnas ja se annab kubbermango seitungi M 52 sees selle wahhetuse parrast teadust ja sedda kulutust panneme sönna sönnalt sia, et jggaüks  issi sealt woib wötta, mis tal tarwis teada. Kulutus on nenda: „Ria rigipanga kuntor annab seläbbi awwa!ikult  teada, et rigipank peale selle, kui !. jao wie protsentisi pankpilletl wimane kopongs mahha leigatud ja wäljamaksetud, Mai ku sees hakkatakse uede wasto, mis jälle kümne aasta peale kopongsidega, ümberwahhetama.  Kellel  need pilletid on, need wöiwad neid otse Peterburgi rigi panga wallitsuse kätte ümberwahhetuseks  sata, ehk kui tahtwad, ka ühhe ehk teise abbi kuntoris, sedda murretseda. Pilletitel peab nimme kirri kasas ollema, kus pilletide nummer ja kui sure summa peale ta antud, selgeste ja järge möda üllespandud ja selle wasto antakse sealt ued wasto, mis jälle nisamma sure summa peale wäljakirj utud. Mis peale üks sesuggune nimmekirri peab kirjutud sama, neid pabberid antakse panga kuntorist ilma maksota. On kellegi! Pillet, mis otse ta ennese nimme peale kirjatud, siis peab se kohts polest nenda kinnitub ollema, kuida 31. Mail 1865 kõige kõrgemalt kinnitud reisradi heaks arwamises nimmetud. Wahhetusele sadetawa pilletidel ei tohhi mitte kopongisi kulges olla. Waeste laste kõhtude, ehk mu kõhtude ja wallitsuste käes, olgo kautsionis sisse antud, ehk muido hoietawaks on, woiwad selle kulutuse  peale ümberwahhetuseks rigi panga kuntori  sadetud sada. Siin ses kuntoris ülleshoietawad  pilletid sawad selle kuntori polest ümberwahhetud, egga põlle nende sisse andjate polest üht issiärraliko kirja senna liggi tarwis. Kes issi siin kuntoris omma pilletisi sowib ümberwahhetada, sellel olgo teada, et neid igga esmaspääw, neljapääw ja redi wastowöetakse, ja ude wäljaandmise päwad on igga teisipääw, kesknäddal ja laupääw enne lõunat kello küm- 172