ber 'polnud, ja meelitas nende annetega ministert,  et söariistade rahu tehtud sai. 23. Juulil sai Waltshis jälle rahu tehtud, kus juures aga Asow jälle Türklase kätte tagasi langes ja lubatud pidi saama, et Musta mere ääres mittu kindlust saiwad mahalöhutud. 4) Aasta! 5736 läks Wene ja Türklase wahcl jälle sõda lahti, sest et Austria, keiserinat  Annat kutsus, nende wahelise leppingu põhja peale, enesele Türgi sultani Mahmed I. wastu appi. Wenelased, Münnihi juhatuse  al, läksiwad Krimmi saarele ja wöitsiwad Asowi jälle eneste kätte, pidiwad aga wapra Türklaste eest jälle taganema ja tagasi tulema.  Teise! aasta! oli nende ön natuke parem, wöitsiwad mittu lahingid järge mööda ja Wöitsiwad  eneste kätte: Otshakowi, Khodsimi ja kõik Moldau maad, mis peale sultani süda oli pehmeks läinud ja armu palus; aga ei kuigi kaua peale selle, oliwad nad jälle tuttipidi  koos ja raijusiwad teine teist wastastiku kui hobused ja aastal 5739, siis oli päris sõda jälle lahti, kus Wenelased nii õnnelikud oliwad, mitto lahingid järge mööda wöita. Ehk nad kül mõnda lahingid wöitnud oliwad, siiski nägiwad hädast tarwis olewad, rahu teha ja üht seesugust rahu, et Asow nende päralt jäi, aga kindluste maha lõhkumine Musta mere ääres, pidi täidetud saama ning Wene laewade käik Musta mere peal, sai koguniste arakeeldud. 5) Wies Wene-Türgi sõda tutt Poolakate mässajate läbi, kes sultani Mustawat 111. taga kihutasid, Oktobre kuul 1768 Wene Keiserinale  Katarina 11. sõda kuulutama. Keiserina  Katarina, saatis kaks mäge üht Galitsini  ja teist Rumäntsewi juhatuse al Türklaste wasto wälja. 17. Mihkle kuu päewal 1769 löi Galitsin Türklased Kihotsminiö ja neli päewa  hiljem Kotshinis ning wöitis nende lahingitega  suurem osa Walahei maad Wene kätte. (Nende lahingite mälestuseks laskis Ketserina Katarina seda soawägede George ordenit teha.) Rumäntsew rohus Türklased künni Jsaktshi juure tagasi ja kindral Medem läks Kaukasusest  türgi maale ja ajas sääl mägedikus elama rahwa mässama. Selle järele tulewal suwel pidiwad Türklased mõnda rasket hoopi mere peal wastowötma, sest et üks osa wene mere- wäge, Orlowi walitsuse al, peale selle, kui seda pitka teed Lääne merest Kreeka wettesse oli ara käinud, 5. Juulil 1770 Türklasi Skio juures sai ärawöitnud ja mis sest lahingift oliwad ülejäänud, neid põletas tema Tshesme lahes ära. Mitte palju parem ei käinud ühe teise türgi meremäe käsi Androse juures. Just selsammal aeal wöitsid ka wene maamäed Karga juures ja See Kagul; Septembri kuul 1770, wöitsiwad nemad ära Benderi ja panid  wene mäed Bessarabiamaale seda hoidma. Teisel aastal, siis läks söatuli jälle Krimmi saarel lahti ja wene söawäed wöitsid seda uueste kätte, ajasiwad Tatari Khani ära ja paniwad üht teist tema asemele, kes ennast wene walitsuse  alla heitis. Et wene söawäed nii õnneliku  lahingid olid pidanud, see tegi Preislase ja-Austria!ase meeled kadedaks, et wiimane 6. Juulil 1771 Türklasega leppingut tegi ja läks suure wäega Türklasele appi ja ühendasid endid  Moldau piiri peal ning Preislane astus nagu rahule leppitaja nende wahele, aga otse selsammal aeal tõusis Wenemaa südames Ketserina  Katarinale suur pahandus, sest et kasakad  Pugatshfwi walitsuse al, mässamist tegid. Et asi nii pahaks läks, seepärast tegi Wenemaa  Türklasega rahu ja otse selsammal aeal, aastal 1772 oli esimene Poolamaa jagamine, mis Wenemaale suureks kasuks oli, mis läbi siis ka Austria ja Preisi walitsused Wenemaaga leppitatud saiwad. (Tulema kord edasi.) Omalt maalt. Pernust. Laavast. Meie iga aasta peetaw  Zöulu laat sai see kord 20. ja 21. Jöulu kuu päewal peetud ja oli, kuida räägitakse, rahwa poolest kaunis rikkas, aga wist oleks nende aru palju suurem olnud, kui mitte wana taewa Taadike ei oleks kange külma järele, rasket wihma sadu läkkitanud, mis seda nattukest  lund, mis meil siiamaale oli, ei oleks weeks teinud, mis läbi siis meie laada plats suuremast osast wee al seisis; ka wali loode tuul ajas jöe peale palju wet, et läbi saamine wäga waewaline oli. Kõik see öö läbi, pühapäewast  wasto esmaspäewa, sadas raskeste wihma, mis läbi siis nii rohkeste wet igat 3