ma näppo ei tohhi pista; teiseks rahho aeal ust ja wägga mönnusaid Latsaretist assutada; kolmandalt õige rohkeste tohtrid katsuda selle seltsi liikmiks murretseda, kelle wastamist Dr. Berentson omma holeks wötnud; neljas küsstmine  olnud, kuida ja mil kombel selle seltsi kassu ja teggemist rahwale teada anda ja wies küssimine kas se peaks tarwis ollema rahho aeal iggale pole hawatud meeste parrandamiseks  materjali walmis murretseda, woi agga üksi senna, kus sedda tarwis on. Kes ei peaks nüüd ärratundma, et üks sesuggune selts wägga kassulik ja tulluline selts on, agga õige põhjani tundwad need, kes söast hawatud taggasi tullewad, temma kasso ärra. Üks emma ei woi omma haige lapse eest nenda hoolt kanda, kuida selle seltsi liikmed waeste hawatud söameeste eest kandwad. Zummal önnistago nende tööd ja lasko sedda seltsi õige sureks kaswada. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Wessi püks. Tulepüks  on se aasta Liwimaal wägga suurt kahjo teinud; Saksama rahwas on selle põiest  õnnelikumad olnud. Neil seisnud 22. Zunil, meie kalendre järrele, kaks suurt wessipüksi  Bodensee se on üks märato suur jarw, kedda nad Bodensee kutsuwad, selle järwe peal on korraga kaks wessi-püksi nähtud. Sest asjast kirjutakse nenda: ..Selle järwe peal käiwad pilwed paljo maddalamalt kui muial; agga eila rippusid nad isstärralikult maddalas. Korraga olli kahhes kohhas sured paksud ja mustad pilwe sambad nähha, mis kui märatumad postid püsti seisid ja kelle wasto wessi alt sure kohhisemise ja wahhutamisega  ülles kees. Üks neist wessi-pükstest seisis pool wilta, kesk paigast nago pissut murtud, agga issi pea must nago auro-laewa kamin; agga teine otse püsti kui märato j amme  post, alt jämmedam kui pealt. Ilmuke olli pea üsna wagga, sepärrast seisid nad ka liggi tund aega paigal, ilma, et omma seisust olleksid muutnud. Se, mis otse püsti seisis, kaddus enne jälle ärra ja nimmelt nenda, et allumine ots jälle merresse taggasi kukkus jä pealmine ossa pilwede sisse kaddus; teine seisis  kauem ja siis läks ta aega möda pilwede sisse ja kaddus meie silmade eest." Seal ei olle siis middagit kahjo sündinud, mis sest tulnud, et ilmuke wagga olnud, õlleks tuul neid eddasi ja male aeanud, siis olleksid Md ennam ehk wähhem ka pahha teinud. Berlinist. Rigi wa! litsus eots u s. Wimases Saksa- Prantsuse söas ollid Prantslased  wägga surelised omma ue suretükkide, se on: mitrailleusenide peale, need piddid Sakslast kui seäska mahha raiuma ja Berlini wärrawüd neile parrani lahti teggema; agga nende lotus ja otus läks koggoniste nurja, Sakslaste mannad suredtükkid jõudsid paljo rohkem ja kiskusid wimaks ka Parist' märrawad  lahti. Nüüd olla Saksa rigiwallitsus nende ude tapmise riistadega prowi teinud ja neid järrel katsunud/ agga mitte tullusad leidnud ollemast; sepärrast ka sedda otsust antud,  neid riistu mitte murretseda ja saksa söawäggede  söa riistaks wallitseda, sest nende mannad enne prugitawad suredtükkid olla paljo tullusamad; jättawad neid Prantslastele prugitawaks;  katsugo nemmad omma õnne nendega,  agga Sakslased mitte. Austriamaalt. Küssimine paawsti wallitsem j se parrast. Sealadne rigiwallltsus  katsub ommas rikis ja waldas aegsaste paawsti wallitsemise asjo nenda seada ja ühhendada,  et kui ükskord assi kätte tulleb, siis sellega ennam tülli egga aeawidet ei saaks ollema. Nago se jubba ammugi teada, on Ungrima Austria wallitsuse al, agga saggedaste  on neil enneste wahhe! nooklemist ja sönnadlemist, sest et teine teist teed tahhab käia, sepärrast on siis häddast tarwis, et omma asja paawsti wallitsemise pärrast aegsaste ühhen- Vawad ja kokko solmiwad. Sedda ühhenduse protokolli on krahw Andrassi omma, kätte läbbi wadata ja õiendada sanud. Peale selle kui krahw Andrassi sedda läbbi wadanud, peab assi siis weel Berlinis ühhe konwerentsi peal krahw Andrassi ja würst Bismarki wahhe!  öiendud ja kinnitud sama. Prantfufemaalt. Paawsti wihha. 250