werents sepärrast weel mitte kokko ei. woi tulla, et mönne savikul temma wallitseja poolt weel taieliko melewalda käes põlle, kuiva asja tallitada.  Prantslaste käes olla praego jut, et kui Paris langeb, siis Troshü- omma wäggevega  Mont Walerieni kinvluse sisse warju paika saab puggema. Bonnü ja Abbewille jures on mönned weikesed taplused olnuv. Türklase ja Austrialase mõtted, Wennema asjus,  ei pea koggoniste kokko passima. Berjinist, 23. Detsembril. Mönned wäljama  seitungid teadwav öölda, et Parist ärraandmise  polest, üllemate wahhel jälle kauba teggemised olla hakkanud. Hommiko poolsed pattareid olla jubba kõik purrustuv. Parist linnal ei olle nalja nattukest, üks pattarei teise järrele langeb ja saab purrustuv» Meklenburgi  suurherzog olla ennast üllemast kommanderi  ammetist lahti wötnuv. Suretükkide tulli ei kustn nüüd paljo ennam Parist al ärra. Boulzikourt, 22. Detsembril. Eila lõuna kello 12 on Preislased Metsire ärrawötnud  ja sisse läinud. Sealsammas on nad peale kahhe tuhhande mehhe wangi wotnud, kelle seas 98 ohwitseri; 196 suurt-tükki ja paljo muud söa krami ja toido asja janud nende kätte. Derno tulnud, 26. Detsembril, parrast lõunat. Parist lin on kui neitsit, kesk tulle sees; sured tükkid süllitawad kolmest küljest tuld ta peale; laskmine on igga pääw suur ja walli. Prantsuse poolt jäwad mönne pattarei  suredtükkid wakka. 415 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 19. Tetsembril 18W. Teadaandmised. Selle peale, et kõige kõrgemalt, kästud 1. Webruaril  1871 nekrudimötmist allustada, annab Perno pearahha wastowõtja wallitsus seläbbi teada,  et nende lisutamine, kes nekrudi arrnlised, ja Perno linna hinge kirjas seisawad 1. ja 2. klassi mehhed, 38. Januaril 1871 enne lõunat kello kümme saab ollema ja kokko kutsumise kirjad künni 15. Januari ku piimani selle üllemal nimMetud wallitsuse kantseleis, igga ühhel läbbi wadata wälja pandud seiswad, et kui kellegil middagi nende parrast  räkimist, sedda selle pämani wöiwad tehha. Ühtlase nõuab, ka rahha mastowötmise wallitsus, et wannemad ja suggulased, kelle liso allused poead ja suggulased emal ellawad, neile sedda aeglaste teada andmad, et lisotamise päwal, lisowötniiseks siin peawad ollema; kes tullemata jäeb, arwatakse kui josikuks, ja langeb kässo waljuse alla, ka siis, kui wannemad ehk muud wollinikud temma eest lisonummert wötnud. ja issi kuuni 28. WebruarL ku pawani mitte ei olle wäljatulnud. Agga neile, kes selle arvulised, agga nipaljo wiggased, et tenistuse  ei kolba, antakse teada, et nemmad sealatse kubbermango ehk makonna nekrudi wastowotmise kommissioni kus nemmad asset, ennast peawad näitama, ja sealt üht tunniskirja palluma ning sia saatma; issi ei prügi nad siis tulla. Pernus, 22. Detsembril 1870. M .240. Maksa wastowötja herta N. Bremer. z Sauga wallawallitsuse palest saab seläbbi teada antud, et Januaril 1871, allamal nimmetud kohtomaeas 1 hobbone, 1 lehm ja muud maeakrami oksjoni wisil rohkema hinna pakkujale kohhe maksetawa  hinna eest müdud samad. Sauga kohtomaeas 16. Detsembril 1870. ' Walla-ümllitsuse nimmel: - Walla-wannem: J. Frisch. M 508. Kirjutaja: F. Klinge. s Et Perno makonna eesti põllumeeste seltsi põhjus  kirjad, kuida jubba ennegi teada antud, 3. Septembril keiserliko ministeriumi polest kinnitud, ja meie ka 7. Detsembril omma essimest koos ollemist  piddanud kus agga mitte kõik, kes ommad nimmed  ollid üllesandnud ei olnud kokko tulnud, ja sepärraft ka eestseisus wallitsemata jäi, sepärrast kutsume nüüd ueste kõiki, 11. Januari ku päwal 1871 kokko, ja kellel se koggoniste wöimata, nimmetud  päwal tulla, se andko sedda kas kirja woi teise hea sõbra läbbi teada, kas ta liikmeks tahhab jäda woi mitte ja kui ta jäeb, siis ka sedda teada anda, kedda ta eestseisuse ammeti peale wallitseb. Wimaks pallun weel neid, kes selle seltsi liikmeks heita tahtwad, nimmetud päwal senna tulla. Kokko tullemise koht on Perny ma köstre leeri salis, enne lõunat kello 10 aeal. Pernus sel 23. Detsembril 1870. Seltsi nimmel : J. Tamman. Kõige nende (Ria makonna ja Ruhja kihhelkonnas)  Arraste walla innimestele kes 1869 ja 1870 aastal, Arraste nekruti wäljaoftmise kassa jure, ennast laskis ülleswötta, antakse selle kirjaga sedda teadmist, et üllema kohtu kässu järgi,  nekrudi wäljaostmisse kassat ennam eddespiddi ei olle lubba piddada, ja et need innimesed sel 15. Januaril 1871 aastal, Arraste mõisa kokko peawad tullema nekrudi kassa rahha selletamise  pärrast. Arraste mõisas, sel 21. Detsembril 1870. Wallawallitsuse nimmel: M 251. Walla tallitaja: Hindrik Mittans. z IMMV noor innimene, kes hästi kaswatud  ja kolitud, wöib Pernus Bormi trükki koeas kui öppia kohta leida.