mata loomad, kes teie oma kassi pühakoja rojastamisega  olete rojastanud, olete rõõmsad, et inimesed teid sääl ei ole näinud; aga Jumal  on teie kurja ja nurjatumat tööd pealt waatnud ja saab seda omal aeal awalikuks tegema ning teid ükskord oma kohto ette, ärategemisele  nõudma; tema käest ei pääse keegi. H. S. Kuressaarest. Laew randas. Kielkonna  kihelkondas, Tagamõisa sl, on Soome laew ..Ida", mis Bremenist tulnud, senna randa läinud. Laewa ladung olnud ?5l)0 waati petroleumi õli; aga laewa mehi ei ole mitte laewa pealt leitud, need on wist juba enne kolk äraläinud. Tallinnast. Tulekahjudest. Kui palju tulekahjust möödaläinud Oktobri kuu sees, üle kõige Weneriigi olnud, sest annab ..Wal. tääd." selget otsust ja ütleb neid ühtekokku 2964 olnud,  kus arwatakse 513 kahju süütamise läbi tulnud olewad, 1768 kellest ei tea öölda, mis läbi ehk kuida tuli lahti läinud, 628 korda hooletuse läbi ja 55 korda pitkse läbi. 297 tulekahju läbi sündinud kahju, ei ole üles antud,  aga teiste läbi sündinud kahju arwatakse 4,766,218 rubla suur olewad. Kõige suuremat  kahju on tuli Nishni-Nowgorodi kubermangus  teinud, sääl on 137 tulekahju ettetulnud.  Raha summa on Woroneshi kubermangus  kõige suurem 346,695 rubla. Semipalatinski kubermangus olnud üks ainus tulekahju ja kahju, mis seeläbi sündinud 25 rubla suur. Eestimaal olnud 16 tulekahju, kellest üks hooletuse läbi sündinud, aga teistel  täädmata, kust tuli lahti läinud. Seitsme  tulekahju läbi sündinud kahju arwatakse 7656 rubla peale. Tulekahjust. 2. Nowembril, öhto kello 7, on Jöhwi kiriku mõisa päralt karjalaudad  ja hobuste - tal ärapõlenud, kus aga praegu weel täädmata, kuida tuli lahti läinud. Äppetaja elaja kari 44 pead ja kõik pisukesed elajad ning hulk elajate põhku, on ärapõlenud ja kahju mis temal selle tulekahju läbi olnud olla 1351 rubla 56 koppikat suur, kellest assekurantst  766 rubla tuleb maha arwata. Majad olnud wastastiko tulekassas tZAZ rubla eest ülesantud» Päris-rõuged. Üks.Pesterburgi  seitung teab kõneleda, et paris-röuged  Narwa linnas nii laste, kui manade kallale  olla tulnud ja kõige Narwa linnas ei ollg wäksket rõuge lima, et pisukeste lastele wõiksid  röugid panna, selle poolest olla nad üsna päiwis. Peeterburgist» Kelmus raud t e e pea l. Inimeste kurjus lähäb monikord wäga kaugele ja wahest ka nii kaugele, et tema teiste õnnetumast surmast, rõõmu tunneb. Talinna seitung kõneleb alamal seisawast kurjast tööst: Landworomo-Romni raudtee peal, Bondüremka jäama lähedal, on üks nurjatu inimene 3. selle kuu pääwal kesset teed üht posti püsti maa sisse pannud, wist selle tarbeks, et masin kõige wagunitega rööbedest peab wälja hüpama  ja nenda mõni reisija surma saama; aga õnneks ei kartnud masin posti, waid olla seda eest maha töukanud ja maa sisse rõhunud, et kõik wagunid ilma wähema wigata üleläinud. Reisijatel ei ole muud olnud, kui et nattuke rapputava saanud. Wist on posti panijal aeg kasin olnud, muido oleks ta seda sügawameni  maa sisse pannud. Kroonlinnast. Ilmadest. Säält kirjutakse  8. Nowembril Peeterburgi saksa seitungi  läbi: 1. Nowembrist saadik, kus ma teile wiimati kirjutasin, on ilmad jälle külmaks läinud, ja külm lahäb iga pääwaga kangemaks.  Juba 3. Nowembril panni külm meie auurulaewad Kroonlinna ja Peeterburgi wahel  seisma ja teisel pääwal ka Oranipu wahelise  tee kinni. Üks weikene auurolaew käis kauba laewade sadamast senna ja tänna tegi ta weel kaks reisi. Hoome ei sa see tema! kül mitte enam wöimalik olema, seda teed käia, sest et meil täna juba 8 gradi külma on, hoome  saab wist mõni kirju pea katsuma, jala künni Oranipu alla wälja minna. Kangemaks  minew külm sundis ella wiimased matjamaa  auuro laewad neid oli üleüldse seitse pead -- kellest mõned poole ladungiga ja üks weel mitte taieste tühendud ei olnud, meie 388