lsulßgsr^Wõta-nWd Issandat Mgewat ku- WMAast kiita.. Km laul lõpnud oli, astus MMM-Schempstug .kateedrs .Wale,- luges Suka raamatust . 2.. päät. 4Z-—SKsalmist saa- Nk,- kus' Zeesusi oma emale- et ta oma isa kotta-jääma.peah, ja pidas siis selle pesle vht Wägewat kõnet .ja' palwet,. kus sees .ta nii hästi Mägede Zchowat tema suure armu eest Wtis °kui ka .palus , et ta. oma . pale armuga ja õnnistusega selle uue maja paale paista laseks,  ,et tarkus.- noorde taimedele selge walgusega  südamesse tungiks ja neid kergitatud elu rajale aitaks. Welle paale lauldi weel: ..Hoia Meid ja õnnistas ning sellega löpes uue maja sisseõnnistamine- Esmaspaawal, 17. No- WeWbril, algas kooli öppetus jälle wana! wiisi!.  ja lähäb nüüd Zssanda armus tubliste oma soodu edasi. Peaks taewalik arm jargeste mi ses, kui kõikide koolides wiibima ja neid õige teele juhatama, kes W! töös. Üksi sääl, kus see sünnib, kus Issand enesel elu aset leidnud ja walmistanud, wõib kõik nenda nihkuda, nagu kord ja kohus on. Meite kätte töö ja Wu, ilma temata, on selle wasto kaduw ja tühme, ning ei maksa midagi; taewalik arm ja heldus kergitab kõik ja teeb ka seda kõige suurematki raskust kergeks, et seda ei tuntagi. Kus Issandat uskus ja kindlal meelel appi hüütakse, sääl lähäb kõik hästi korda, ja see on ka meie igaühe südamelik palwe, selle kooli kohta, sääl tema uudes kortris, et Issanda õnnistus iga ühe sõna pääl, mis sääl öppetakse,  oleks ja see kui taewa seeme, nende noorde hingede südame põllu pääle langeks, kaswaks ja rohket wilja kannaks. M. Z. E. Omalt maalt. Peruust. Ilmadest. Wana tuttaw asi on see, et meil Kadrina pääwa aegas ikka sula olnud, mis ka sagedaste kena talw teed on rikkunud, ja seepärast siis rahwas pruugiks Wötnud, ikka ja iga aasta prohwedi kombel ettekuulatada: „kui Kadri pääw tuleb, siis on kõik kohad wet täis;" aga see aasta, ärgo panlgo nad pahaks, kui neid waleprohwediks nimetame, sest Kadrina pääw on meil täna käes, aga sula jäänud tulemata. See aastased ilmüd on enamiste , kuida nad Oktobri kuul külmale läksiwad, ikka ühe sugused, üks ainus kord on selle wahe aea sees ka wihmH sadanud ja külma on meil juba künni 16 kradi olnud. Täna tõusis kradiklaaS künni üks kraad soja ja senna jäi ta seisma ega saa kaugemale; ilmu  ke on muido wäga kenna ja päike naerab iga prohweti, kes wihma ette kuulutab; peale lõunat, na kello kolme aeal, oli juba jälle kolm kraadi külma. Et meie meri see aasta liig wara kinni läks, mis läbi laewade käimine  sai löppetud, jäi palju kaupasi sia; seepärast  wötsid kaupmehed nõuks, et kaptal mitte asjata talw otsa ei peaks, kui surnud seisma, oma kaupasi siit Talinnasse saata, kust siis nii kohe wäljamaale lähäwad, seepärast on nüüd iga Sauga talopoeg kõige oma hobuste karjaga lätsis, siit woorisid Talinnasse wedamas.  Woor woori peale wiakse siit linna seemnid, linnu, petroleumi eli ja mis muud weel näpu putub, Talinnasse, kus neid laewa panakse ja üle mere saadetakse. Iseäranis on see kaupmeestel suureks ja ärarääkimata suureks  asjas, oma see aastasi proowi linu wäljamaa  kaupmeestele kätte muretseda, kelle järele siis igaüks saab tellima, kui palju keegi tarwitab  ja mis hinda nad anda wöiwad; need lähäwad siis tänawo üle Talinna wäljamaale. Surm suure augu sisse teinud. Ühes laulo salmis seisab: ..Kõik inimesed lahmad,  Siit ilmast noppeste; Hing lahkub, ihud saamad Siis mullaks, pörmukski. Surm wöttab tühjaks teha, mis saati targaste, Siis igamees woib näha, Kui sant on imme'." Seda salmi lähemalt tähelpannes, peame kül ütlema, et lugu inimesega ka tõeste nenda on ja paljo neist, kes oma elukorda maa peal nenda asutawad, et mureta elada wõiwad, aga sääl tuleb korraga surm ja tõmbab riipso üle ning ütleb: siit saadik ja mitte kaugemale. See näitab otse nago sõrmega, et meie igal aeal ning igas wanaduses peame mõtlema, mis Me uks teine laulu salm ütleb: ..Täna sai kord temale, Ehk hoome tuleb minule. Meie linnas oli, kaubamaja Jakob Jakke 6c Co. nii önneto, oma kaks peremeest lühikese aea stes surma läbi kautada, ja mõlemad olid oma wanaduse poolest, et elada oleksid wöi- 3 95