-.Me üllsmal' seisaw-ässi - wäMw.tubliötet nad /sedda jZummala kässs sön«» Mtnud: ;»Smna pead -ommä- -liggimest' armastama,' kui issiennast õlleks Weie mitte uskuda tahtnud, et meie seal, kus ommetige waimo walguse päike jubba kaunis kõrgesse tõusnud) weel sesuggust ennemuistsist piMWedNse teggo ' ette' elleks wöinud - -kulla! PsllastsMise wäärt teggo on seolnud ja' seks' Meb se ka; seke eest hoidks iMa - " - PMW«st» Ladast»' Meie süggisine hobbuste,  Veiste- ja kauba, laat MM.- ja 22- Mhke ku päMsl. Ehk kül'Wändraäaat kaotse  selsammal päwül elli, ei olnud-siis meie ladal Mepärrast ei rahwast egga ellajatsst pttdust» Meie wsnna tuttaWladaplats slli rahwast punnis täis ja ellajqtest ei - olnud' ka WiSsist mitte pudu; agga ollid mannad ja lahjad Baswa, agga raswssed hinnä Mest; pea pool hinda rohkem kui aasta kahhe eest taggasi Mi j seal slli iggs suggs ellajaid sada, M kabja kandjaid ja ssrg-ellajaid nendssam- Moti ka warwas - ja lestjalgsid sulg lsmi, agga iggal ühhel slli smma tubli hind -seigas, wötts woi jätta ; sedda ei woi meie ka immeks pauna, et komad m kallid; msmehhel on om- WS tubli rent kaela peal ja mmalt ts rahha ei sa, kui ommast karjast ; sepärrast peab hinna peale pannema, et wälja tulleb ja rendi Makstud saab, muido wiskab küllamees, kui tedda ennast ka kauaks senna ei sa, maeast waha» - - ' Akma seemne lapperdsmme hakkas Jakob Jakki aitas jubba 24. Septembril peale ja Woiwad sLggisiftd seemne laewad, kui Prantslane  lubbab, jubba purjud üllestömmata ja sis tulla ning ladimisega hskkatüst tehha, et Warrem Me koes sawsd. Rtsst. Kindral kubbernerist. Liwi- Eesti- js Kurama kindral kubberner ja nendekubbermangllde  söawsggede Ällem ksmmanhir, kindraladjutant  kinVrslleitenantUlbedinski on ennast  kindral kubberneri ammetist tahti pMunud.  Keisre Herra on ta palwet kuulda wöt- Nud ja tedda sest ammetist lahti lasknud, agga nende aumMmede kindraladjutsnt ja karde hobbuse  wäe kindraliks, jätnud. Temma aösemele ori Lkvkä/ Eesti- Kmüwa- kindvaMbbetne-' viA kiMMMetud, Wilna, Grsdno, Kswno ja Minski kindralkubberneri karde hobbuse  wäe kindrMeitenant würst Bagratsion- — Merre teelahti. Prantsuse söalaewad  on Balti -merrefl jubba jälle ärralUnud ja selkombel sn siis merre lahti- WÄjama  kaewad/ mis Prantsuse laewade parrast Ria saddamas warjul hoidsid/ egga julgenud wälja minna, on nüüd sealt ärraläinud; ka Surolaewad, mis Stettini, Lü bekki ja Ria wahhet  käisid, ügga nüüd kartuse parrast HM aega seal ollid Marjul seisMd, hakkawad omma ksrrapärraKst söito jälle peale ja enNannöte Mk Põhjasaksama kauba laewad on wälja purjutanud  ' R aNdteest» Moskwa - SmslensZi raudtee wärrawad tehtud M. Septembri! lahtisa  ftlle pawäga hakkanud ssMd ja -workweddamised  seal peale. Se raudtee sn Ria kaupmeestele eddespidvi üks healüpsi lehm, mis rohkeste pima annab; selleparrast on nad ka rõõmsad, et nikaugele sanud ja massinad jooksma hakkanud. Se tee ei Mata mitte ükspäinis künni Moskwa, wald lähhäb sealt weel eddasi, künni Wolga jõe aärste made sisse, kus allati rohke wilja saak; sel kombe! lähhäb wilja kauplemine Rigas paljo suremaks.  Ilma katteta mees. Meie ütlemeZ kellel ei olle kassa, se on üks önneto innime, kes middagit ei sa tehtud ja peab tal ka innimene  allati käe körwas ollema, kes tedda arvwitab.  Agga ommeti ei olle se iggakord tööst. Wata, wanna söbber, siin tahhan sulle ühheft Muggusest õnnetumast könneleda ja kes kõik sedda, mis meie kattega teme, omma jalgega ärrateeb. Saggedaste ka paljo rohkem. Se olnud esmaSpawal, 21. Septembril, et Ria linnas üks ilma katteta mees, nimmega Wiese; omma jalge kunsti ammetzneeste seltsi toas näidanud  ; kes tedda näinud, ütleb sedda wagga imme ollewad, mis ta köit omma jalgega a'z> raMnud. Ta peab jalgega kirjutama, mali- Ma, söma, pead kammima, niiti nöele tahha aeama, püstolid ladima ja sedda ka lahti laskma.  Siin ütleb wast mönni: se ei woi tösst olla, kuidas woib innime sedda kõik jalgega Lrra tehha? Jah, rummala innimesel näitab 323