I. ' " 11. 111. IV. 32-°/..- I-ossi. Metsamaa 21«/«s heinamaa Sula põllumaaks arwatakse kõik aja- ehk põllumaa, mis käes pruugitawaks ja ka rammutatud  ning haritatud saab» Metsamaaks arwatakse seda maad, mis kül oma olemise poolest põlluks kolbaks, aga seks weel pole ülestehtud ega rammutatud saanud» Selle wakkoraamatu sisse ei ole sel aeal soomaad, karjasmaad, muud madalused, metsad  ja rabad mitte taadre aru sisse üleswoetud,  sest et sel aeal keegi neist ei mõistnud midagist kasu wäljateha, waid neid ei arwatud  kellegi hinna wäärt olewad ja majaperemees  aga ükspäinis haritud ja rammutud põllust  midagi wöis saada, seepärast arwati siis ühe wakkamaa põllumaad künni 2/3 taadre wäärt olewad. Heina sai wähem pruugitud sest et majaperemees kasinaste elajaid pidas ja sel aeal oli rohkeste soomaid, kus heina wõisi  d teha; seepärast on siis see ka pea asjata ja mitte pruugitawaks maaks arwatud; ühe taadre maa paale on arwatud 7 V 2 künni 22Vs wakkamaad heinamaad, ehk 22 V 2 pärkpunda kõige paremad heina. Mets ja karjasmaa ei andnud sel ajal maaperemehele koppikat kasu seepärast jäetud neid ka üsna arwamata. Aga selle wästo on kõrgemad kohad metsa maadest, mis ühe elukoha lähedal, ja mis põlluks ning küttise maaks kolwäb, ühe kolmandiko  põllumaa sarnatseks arwatud; otse nendasammuti ei ole ka töö jõud, see on: kui paljo tööinimesi- ja elajaid ühe taluperemehel  peab olema, mitte üleswöetud ja kinnitatud  saanud. Üks seesugune maa arwamkne Wöis waNal ajal kül omane ja kohane olla; aga nüüdsel äea! mitte enam, kus põllumees oma põlluharimise tööga pitka sammudega edasi astunud ja ue ning palju parema mooduse  peal harib, ja peab harima, muido ei anna ta seda wälja, mis praegune elu tarwitab  ja iseäranis on ka kõik maa palju kallima  hinna sisse tõstetud. Maja peremees pidi häda parast omad põllu ajad wäljapoole tõstma,  kõik loigu kohad, Mis alati wee a! seisid, kraawide läbi kuiwaks laskma ja põlluks tegema  ja otse nendasammuti on ka sood ja rabad, mis manal seal Varestki ei kandnud, põlluks tehtud ja et nüüd ühe talu põllud suurendatud saiwad, siis pidid ka heinamaad otse nendasamma surendatud saama ja elaja kari kaswama, sest muido ei wöinud põld tarwitawat  rammu saada ja üks ilma rammukamata  põld ei toida oma peremeest ega tasu tema waewa. Otse kuida siis pöllude piirid laiendatud saiwad, on ka heinamaadega lugu olnud ja kus siis ühe talu.koha piiri sees üht seesugust rohu maad ei olnud, mis heinamaaks  kõlbaks, siis anti temale wäljas poolt rohu kaswataja soomaadest tük senna teine tenna; aga pea nagi maa peremees ära, et ka see tarwitawat heina ei suutnud anda, seepärast pidi uut katset tegema ja pölludest osa kaupa rohu alla panema, se on: ristikheina  ja temoti rohtu külwama, et rohkem heina saaks, mis siis wöimalikuks teeb, suuremat  karja pidada ja nenda suurema rammutamise  läbi põldu sundima rohkem wilja andma ja. nenda on siis umbeS Ä2 taadert wakkamaa päält põllust heinamaaks tehtud, kelle hind paljast 2/12 taadert arwatakse. Siin ei woi meie tähendamata jätta, et pöllude pääl kaswatatud hein paljs rohkem ja paremat ning rammu andwat heina annawad,  kui meie päris heinamaad. Juba ammugi on meie põlluharija rahwas seda kasu, mis pöllude pääl kaswatatud hein ühe maja peremehele toob, äratunnud sa seepärast  ka iga mees seda hakkanud pruukima ja seda ka peagi äratunnud, et sest saadik tema  majapidamine kosunud ja parema korva pääle tõusnud. Enne olid mitmed maa tükkid, nago ülemal ööldud, nii halwad ja ärapölgtud, et neid kellegi hinna sisse ei ole woinud arwatud saada, aga nüüdsel aeal ei ole kellegi talomaa piiri sees üht peo-pefa laiust tükkikest, mis arwamata oleks jäänud, waid kõik on oma hinna sees. Ja et taluvahwss nüüd oma talokohtasi päriseks ostwad, seepärast  on siis ka Võimalikult ühe talokoha jaust maa ühte lanki antud ja sääl siis kõik, mis selle piiri sees on, täie hinna pääle arwamata jäänud, mis ka iseenesest mõista, sest et igaüks  oma osa kasu andwad. Raba, kui säält turblaid ei sünni leigata, mis ahjo kütteks kölbawad, siis woib säält ometige head sam- 234