langemad» Nenda ollid Kühno sare ja ka mönned sure ma mehhed, ühtekokko ühheksa meest, keeldud kaupa tonud ja said sellega Kühno sare al kinni wöetud. On nüüd enimast  laewast, mis alles mönne näddala eest ostsid, ilma ja peawad pealegi weel ränka trahwi maksma. Kes teggi? Issi teggi! Mast» Kindral kub berneri herra. Sealt kirjutakse 2. selle ku päwal, et aulik kindral kubberneri herra laupäwal, Zl. Oktobril,  öhto kcllo kue aeal senna tulnud. Peale lõunat kello ühhe aeal olla aulik kindral kubberneri  herra Römershowi jama peale tulnud, kus selle tee üllem wallitsus ja Ria kaupmeeste komite üllem prästtent, temmal wasto olnud, tedda terretamas ja wastowötmas. Seal olla kindral kubberneri herra nendega, kes temmale senna ollid wasto läinud, lõunat piddanud. Jubba öhto enne kello kuut, koggosid kohtowannemad,  nihästi linnast kui maalt ning ka söawäggede üllemad ja arroto hulk muud linna rahwast, linna raudtee howi ehk jama maeasse kokko, omma uut kindral kubberneri herrat wasto wötma ja terretama. Kuida tillemal nimmetud,  otse kello kuus tulli kindral kubberneri herra jama maeasse ja peale selle, kui tedda seal ollid terretanud, sõitis ta tsiwil kubberneri herraga ühhes lossi peale ja linna karded sõitsid  ratsa korwas ning saatsid nenda omma uut wallitsejat ja perremeest temma ellokorterisse.  öhto kello 9. ja 19. wahhel, on Ria laulo seltsid ühhes omma uut kindral kubberneri  herrat omma lauludega aupaklikult terretamas  käinud. Pühhapäwa! pärrast lõunat kello 1 ja 2 wahhel laskis aulik kindral kubberneri  herra ilmalikud ja waimolikud üllemad ;.'vsi peale ennese juttule. Selle ku 2. päwal,  enne lõunat kello 11 tulli Wilna kindral kubberneri herra ja söawäggede üllem Potapow Ria-Dünaburgi raudteed kauda Ria linna ja sai raudtee howis Liwima kindral kubberneri herrast wastowöetud. Teisel päwal, vhto kello kuus, istus ta jälle auro wankrisse ja sõitis sellega Riast ärra, peale selle, kui ta söa wäed olli ülle wadanud ja kuida kuulda, olla ta nendega wägga rahhul olnud. .Se kord ei olla ta agga mitte otse koeo läinud, waid sõitnud  Peterburgi. El la jäte surm Ria linna raemöisa peal Gränhof, ei õlle enne lõppenud, kui kõik karja olli aea tahha winud, 3. künni 21. Oktobri  ku päwani on 38 ellajast, mis seal mõisa peal olnud, haigeks janud, ja ka kõik langenud.  Kuida se többi senna sanud ehk kes sedda senna winud, ei olle mitte teada sadud. Et Le többi agga sealt ennam kaugemale ei saaks minnema, selle eest on kohhus kõik teinud,  mis ial wöimalik. Hullust koerdest. Hullo koerde arru tahhab seal wäggise suremaks minna, sepärrast on politsei nüüd köwwaste käskinud neid koeri, mis mitte ohheliko otsas ei weeta ja kellel tradist päitsid peas ei olle, kinni püda ja mahha lüa. Sedda annab nüüd politsei kohhus awwalikult  kõigile, agga issiärranis koerde perremeestele  teada, et nad neid mitte ilma päikseta  wälja ulitsale ei pea laskma, kui neist ei tahha ilma jäda ja issi weel pealegi selle trahwi alla langeda, mis kässo seäduses nende peale mõistetud, kes käsko ei tahha kuulda. Tallinnast. Õnnetus raudtee peal. Meie uus Balti raudtee hakkab jubba aegsaste  ka tempusi teggema ja rattaid röbedest wälja wiskama. 29.. Oktobril on Peterburgist  tulles Peterburgi ja Narwa wahhsl post massina rong Wolassowa jama lähhedal tee pealt körwa hüppanud, kus jures õnneks reisiad  sedda wahhemadki wigga ei õlle sanud. Mis läbbi se õnnetus tulnud, ei olle teada. Peterburgist. Uus nekrudi seadus peab, kuida Peterburgi seitung könneleb, praego reihsradi käes läbbi wadata ollema, mis weel se aasta tahhetakse malmis tehha, et tullewa kord, se on, kui Januari kuus 1871 jälle nekrutist' wöetakse, jubba ue seäduse  järrele peab wöetama. Wäe teniate tenistuse aastad, peawad lühhendud sama, 12 aasta pealt 6 aasta peale; agga siis peab seädus nenda ollema, et 6 aastase tenistuse järrele kui kaua, ehk kui mitme aasta takka, sedda ei olle ööldud, on rigi seadus nenda, et igga rigi allam, kui ta terme  ja kõlblik, 3 aastat kronut peab tenima, seal ei olle siis ennam lisutamist tarwis, maid kes selle arruline on, et ta peab wälja min- 372