Perno Postimees ehk Näddalileht äL 23. »«73 Mnes sPermls, rede 20. Juunil.^ SSSstK» Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga rede. Lehed saamad nimetud paamal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla ZO kop. ja postirahaga ning pakimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Ses lehes seisab: Ristiusu wöidust. Omalt maalt: Peruust: Suine külm. Üks sõna wana Mäeküla Jakobile. Kuut rannast labti. Liiwimaalt: Koha wahetus. -r- Riast: Maapääwast. ---? Keisre Herra reisist. Õnnetusest. Wäljapandud laps. Ameti päüle walitsetud. Hapsalust: Margusest. Kuramaalt: Tulekahjust. Peeterburgist: Selts kerjamise wasto. Wals raha meistrid. Morshanskist: Tulekabjust. W ö e r alt maalt: Saksamaalt: Keisrite koos olemisest. Darmstadtist: Keiser Aleksander. Rootsimaalt: Kuninga reisist. Rewüorkist: Maawärisemisest. Kiriko sõnumed. Ristiusu wöidust. Waatame siis edasi, kuida ristiusk wöimust saanud. Sel ajal hakkas maailmas suur rahwa liikumine ehk rändamine ja see oli aastal  375, just ISW aaWt tagasi. Nagu suur woolas wesi, tulid üsna tundmata rahwa sugud  Ida Eüropa ja Asiamaalt mälja; nemad olid omad manad elukohad maha jätnud ja rändanud lääne poole ja täitnud oma mägedega  Rooma riigi kubermangud. Rändaja rahwas olnud enamiste Sakslaste sugust, nenda kui: Kootased, Alemanid, Langobardid, Suewid  ja meel teised. Rooma riigiwalitsus kutsus  omad soawäed lõuna poole kokku, Italiamaad  ja Rooma linna kaitsma ja seeläbi jäi lääne poolne maa mägedest tühjaks ja rändajad  wötsid Galli a ja Hispania maad eneste kätte. Selle pääle on Asiamaa põhjast meel üks sugu rahwast, mis Hunni rahwaks nimmetatud,  wälja ja see olnud iseäranis üks wali sugu rahwast. Nende kuningast Uttilat hüütud  tema waljuse pärast, Jumala witsaks. See rahwas on tapnud, lõhkunud ja Põletanud  mis ette juhtunud, otse kui oleksid nemad kõiki, mis elab ja liigub, maa paalt tahtnud ärakautada; aga risti usk ei ole selle pärast mitte Hukka läinud ega ärakadunud. Hunni rahwast on wiimaks jälle ärawöedetud ja Utti  la asemele ei ole enam nii walju ja kiusajat  walisejat trooni paale tulnud ja nenda on nende riik jälle äralagunenud; aga teine pagana  sugu rahwas, on aega mõõda ristiusu poole pöördud. Kootlaste hulkas on piiskop Ulwilas, iseäranis oma truuwi Jumala sõna kulutamise läbi, wäga suurt head teinud; tema on ka Jumala sõna nende keele murde pääle ümbertölkinud. Paar sada aastat pärast  seda, see olnud aasta! 622, on jälle üks uus usk maailma sisse sündinud , ja see oli Muhamedi usk. Üks Arabiamaa kaupmees, nimega Muhamet, on enast ühe suure proh-