Perno Postimees ehk Näddalileht "M/? MiS W SG RS7V t»n«s kesknäddal 12. Augustil.^ aasta Ses lehhes seisad. Kuida wäljama asjad seiswad. Ommalt maalt: Pernust: Tullekahjo pikse läbhi.— Surnoaea  pühha. Riast: Püssirohho mümisest. Tallinnast: Uus supertent. Peterburgist: Suurwürsti ja Aujärje  pärria reisist. Rahha karjatus. Töö takkistus..— Narwast: Essimene sõit. Pihkwast: Kirriko õnnistamisest.  Moskwast: Metsa pöllemisest. Karkowist ja Taganrogist: Kolerast. Wütergrast: Hobbuste katkust. Tulast: Tellimine. Stawropolist: Raske wiyma saddo. Arhanglist: Suurwürsti Aleksei Aleksandrowitsi reisist. Warshawist: Saea-aastane sündimise pääw. Wõeralt maalt: Saksamaalt: Söast könneldakse: Berljnist. Karlsruhest, Dresdenist ja Prantsusemaalt. Krekamaalt: Mawärrisemisest. Telegrahwi sönnumed. Kuida wäljama asjad seiswad. Seal nad nüüd on! kirju d kü l ja tullewad' ka mönned mannad ja happud asjad, mis tünnini pakso katte al seisid, päwa ette. Kes õlleks sedda uskunud, et rigjwallitsejad ka üllekohhut armastawad ja kawwala kauba tööd õiguse nimmel tehha tahtwad; nagö sedda manna Napoleon, kedda saggedaste Reino wadderiks nimmetakse, on tehha tahtnud. Se on agga üks assi, mis nüüd teame-, mis ta tehha tahtnud, agga sepärrast teggemata janud, et Preisi minister präsitent temmaga ei õlle tahtnud ühhe tekki al mängida. Otse nisamma täitmata kui üks Reinowadder on, otse nisamma täitmata on ka temmagi. Kümmekonna  aasta eest taggasi, nälpas ta Jtalia maküljest kaks makonda ärra, agga sest ei janud  kõht meel täis, maid ta tahtis rohkem sada; sepärrast teggi ta uut plani, kust jälle tükki maad tõmmata saaks ja sedda piddi ta nüüd Preisi ja Belgia ma küljest sama, ja seks püdis ta omma libbeda kelega krahw Bismarki omma abbiliseks petta: agga teine ei olnud kellegi karja poisike, kes ennesele peoga lima silmi laskis wissata ja kui ta nüüd kül olli odanud ja ilmaski omma sowimist ei näinud toeks minnewad, siis piddi teine nöu aitama, södda, se peab nüüd sowimist täitma ja nimmetud  matükkid kätte toma. Noh, olgo peale! küllad same nähha, kas sowimine lähhäb ni toeks, kuida temma lodab. Södda on kulutud  ja ka hakkatud ja Preislasel on agga seal jures jälle issi sowimine ja se on: et kõik rigid  ennast nende tüllist emal hoiaks; ta tahhab  üksi omma wastasega rammo katsuda. Ja sedda sowida temma kahhe wägga töeliko asja pärrast, ja nimmelt: esmalt, et siis üht ülleüldist Eüropa södda karta on kui teised liggi tullewad, teiseks sepärrast, et Saksama ennast tuggewa kül tunneb ollewad Prantslase wasto wälja minna ja wöimust temma ülle sada. Järrelmötlejad seitungi luggejad möttelge  nüüd issi järrele, mis se kunninglik sowimine  tähhendab ja mis ta sellega Prantslasele  tahhab öölda. Sakslaste usk ja lotus on raudne, egga te nemmad ka polegi nenda, kuida Prantslane koddo peab teggema. Parist  linnas ehhitakse kindlusi, nago õlleks waen-