tema kesk Augusti kuul Hermanni mälestuse samba katte ümbert wötmise juures ka ise tahab  olla. Kuninga manöwert saab keiser esimeste  Septembri kuu päiwe sees Lregnitse lähedal  pidama; ja kui ta siis Jtaliamaale saab reisima, mis nüüd enam ja enam kindlamaks saab, siis saab see kuninga manöweri ja ketserina  sündimise pääwa wahel, mis keiser ikka Baden-Badenis pühitseb, olema. Hispaniamaalt. Söast. Madriti awalikud  seitungid könelewad, et riigiwalitsuse! nüüd kindel nou olla, tõelikult Karlistlaste wasto waljaminna. Hispania konsul Baionnes,  awaldab üht riigiwalitsuse poolest saadud  telegrammi, mis järele need Karlistlase soldatid, kes riigiwalitsuse poole tulla tahtwad,  neil prii meelewald on, kas oma pürjerliko  elu sisse astuda, ehk iseäraliko jau sees söaplatsi pääl edasi teenida. Kiriko-sönumed. Perns Elisabethi-kink. Ristitud: Martha Alise Reitwclt.' —Surnud: Christian  Möller, aastat wana. Jaan Trew, 2 aastat wana. - Minna Täets, 15 aastat wana. - Tio Juhhanson, 19 aastat wana. 167 Teadaandmised. (Politsei kohro lubbaga.) Selle pääle tähendades, et hullu koera tõbi mitmes  kohtas meie maal ennast on näidanud, on kõrgest anastatud raekohus selle politsei kohtule käsko andnud, aegsaste selle wasto midagit Leha, et see tõbi ka siin ei saaks hakkama ja paha tegema.  Selle pääle annab politsei kohus seeläbi käsko, et iga peremees, kes koera tahab pidada, ilma mähe ma aja wimitamata oma koerale traadist  tehtud mõru ehk päitsed peab nina pääle panema  ja et politsei poolest säätud mehed iga koera, mis ilma nina mõruta ulitsail ehk awaliko kohtade päält leitakse ja nähakse ümberjookswad, kinni saamad  wöetud ja maha löödud. Pernus, politsei-kohtus 20. Mail 1875. Politsei kohtoherra Groot. (M 773.) Sikkertär E. v. der Borg z Alamal seisaw. Liimi kubermango üleüldse mäeteenistuse  kommissioni poolest, saab neile kõhtudele, kes kokku kutsumise nime kirjast kokku panemad. seeläbi riigi seespoolise asjade tallitaja ministre poolest antud säädus awwaldud, mis siis Perno liuna makso wasto wölja walitsus, neile siit kogukonna  hingedele, kes wäeteenistuse kohuse al seisawad,  tädelpanemiseks täädaannab: Üleüldse wäeteenistuse säädnse 45 artikle põhja pääle, saab ühes wamilis see poeg kolmandama katekori õigust, kes oma wanaduse järele, oma wenna järgmine on, kes kokku kutsmise läbi wäeteenistuse  lätnud, ehk sääl ärasurnnd. Sellesama säädnse 46 artikeli järele, ei arwata seda mitte ühe wamili toitjaks, kes olgo maa ehk meremäe teenistuses on. Selle siin ülemal seisawa säädnse punktide pääle tähendades, on iga ühe enese kohus, kes enesele kolmandama katekori õigust soomib, ise selle üle töetunnistust muretseda, et tema mend tõeste kokkukutsumise  läbi teenistuse on läinud, ehk oma teenistuse  aeal sääl ärasurnnd. Et asja aga neile, kes kokku kutsutumate kirjas seisawad, kergendada, kuida mäbema maemaga, tunniskirjast möimad saada, on söaministre armumise  järele, nenda möimalikuks armutud, neile luba anda, selle tunniskirja muretsemise pärast, kohase maakonna söameeste ülemat paluda, seda muretseda, kellele see kohuseks saab tehtud, seda palm et kuulda wötta ja seda tähte säält muretseda, kust õigus. Peruus, makso mastowötja walitsus, 8. Mail 1875. Makso mastowötja herra N. Bremer. M 231. Kirjutaja E. Simson. ! Kõik need, kes Karjaulitsas olema kasarmu parandamist oma holeks tahtmad motta, tulgo 23. ja 26. Mail, lõuna kello 12, kui mäljapakkumise päiwil, kassa kollegiumi juure, oma wähem küsimist  kulutama. Peruus, kassa-kollegiumis, 15. Mail 1875. M 181. i Linna karjamaa pruukimine hakkab see aasta 15. Mai kuu paamaga ja on selle eest maksa: 1 hobuse päält 2 rubla 50 kopp. 1 lehma päält 1 „ 20 „ 1 lamma ehk talle päält 50 „ Karjamaa tähed on liuna rahmal oldermanni herra A. Heinrich seni juures ja alewi rahmal oldermanni herra G. Winteri juures saada. Karjasmaale aetamaid elajaid wöttab karja mees iga homiko punkt kello wiis wasto ja nimelt: linna karja Talinna märawa taga ja alewi karja endise waestelaste kaswatamise maja taga ulitsal. Karjamaa tähed on esimese  wäljaajamise korra! karjamehe kätte anda. Karjamaalt leitud elajad, kellel karjamaa õigust ei ole, saamad tema peremehe kulu ja wastamise pääle kinni aetud. Sulg elajad saamad, kui neid säält leitakse, kogoniste äramöetud, mispärast siis neid sugugi ei tohi senna laska. Peruus, karjamaa komissionis 12. Mail 1875