wasto.-sada. Massinats seas' peab üks Krähnholmi wabnko tarbeks ollema> kellel Hobbuse wäggi Näitab ramma palest  kaunis tuggew ollewad. RVwAGVobift etnesdLättlased, kes Kuramaalt senna olla randanud, sesugguse sure waesuse sees Ma, et sealt ma wallitsus kubberneri läbbi, rigi seestpölise asjade tallitajat  ministert pallunM/neid keonomaksudest ja nekrudi andmisest "lahti lubbada. (Se on nirud se willi, mis wäljarändamisest tulnud!) Wõeralt maalt. SsRfKMSKIt. Wöttame föa sönnumete jure wahhest ka muud, mis nattuke rõõmsamad kuulda ja armsamad luggeda ja need on lõiku  se sönnu m e d. Nende sönnumite j ärrele, mis Preisi kunningrigist Berlini tulnud, olla nende se aastane rukki wilja saak, kui mitte wsgga hea, siis ommetige kaunis hea ja römu- MMnud. Arwa mõnnes kohtas olnud saak wahhem, kui lodetud. Msso saak olnud pis- - sut wähhem rukkistest, agga siiski ka mitmes kohtas rukkistega ühhe karwa peal, wäljaandmise  polest. Ka kaerad on ülleüld.se wägga hästi wälja andnud. Se wilja suggo on mõnnes kohtas agga seläbbi nattuke rikkutud sanud, sest et wihma labbi kaua pöllo peale mahha seisma janud. Preisi rigi teadaandja sees seisab kirri, mis krahm Bismark kunningale nikohhe, kui Sevani  arraandmise protokol olla allakirjutud sanud, ja temma omma jutto keisre Napoleoni ja kindral Wimpweniga olli löppetanud. Kirri on nenda: Politika ollemisest ei olle minna smmalt poolt middagit awwaldanud, waid keiser olla pöllastanud, et se önneto södda on hakkatud; temma ei olle koggoniste södda tahtnud,  waid Prantsuse awwalik ollemine olla tedda seks wäggise sundinud. Reimist antakse teada : Praego antakse Laonist  teada, et kues hobbuse wäe diwision 9. Septembri! ennast kõige linnaga ärraannud. Peale selle, kui ärraandmise protokol kindlaks  kmnitud ja allakirjutud ning Preisi mehhed  sisse läinud, ja wimane Prantsuse söa- mees linnast haddast wäljss olli, 6n waew lane ärraandmise ja leppimise protokolli rikkunud  ja püssirohho maggasini tullega ülles lasknud. Hirmus tö, mis läblm mitte-ükspäinis  maggasin, waid kindlus ja lin lõhhututz sanud. Hertsog Willem sanud hawatud ja peale kolme saea mehhe muist hawatud ja muist surmatud. : Wimasel aeal on Prantsuse rahwas issiärranis  näidanud, kui süggawaste nad õiguse tee pealt , körwa läinud ja parris mõrtsukaks sanud. Ahwrika ma rüggementide kurjus ja mõrtsuka töö, mis nad Prantsuse ma Ml ärra tewad, on ni hirmus, et sedda kegi ei woi ärraarwata, ja se panneb Prantsuse söa piddamifele üht hirmust musta ja ärrarojaStud  kroni pähhä. Rahwas tahhab ommetige üks öppetud rahwas olla ja siiski ludbah ta, et Uhwrika ma mets innimesed, Mnde maad omma hirmsa tödega rojästawM Saksa rahwal on üks sesuggune södda, se kõige hirmsam södda, mis ial ma peal woib olla ja se teeb Prantslastele üht märki otsa ette, mis ükski ennam ei jõua ärra pühkida. Hamburgist. Se teeb Saksama rahwale wägga suurt murret, et wöerad rigid ehk wahhest  tahtwad endid rahhoteggemise wahhete seggada; sepärrast sadetakse siit ja sealt kunningale  palwe kirjasid, sedda mitte lubbada> et wöera rikide wallitsused nende asja wahhele  seggaks; ja otse üht sesamma suggust kirja olla ka Hamburgi rahwas kunningale saatnud mis tuhhanded mehhed alla kirjutanud ja sedda Preisi sadiko paron von Magnuse läbbi kunninga  katte murretseda lasknud. Magnus olla sellepeale wastanud, et kirri sedda tunnistada, mis sugguse sure truusega Hamburgi rahwas, ühhel sesuggusel aeal, nago praego Saksamaal käes, Saksama kasso peale mõtleb ja se saab kunningale sureks troostiks ollema. Otse üht sesamma suggust kirja olla ka Bremeni  rahwas saatnud, mis 95VV meest allakirjutanud  ja kõik need allakirjutajad olnud iggast seisusest suremast ja maddalamast suggust. Dresdeni seitung könneleb, et 5000 Prantsuse  söawangi nende päiwe sees Saksemmake lubbatakse sata, mis kõik Dresdeni, Leipsigi ja 301