se oma Mi wawuduse järel sirutaks. Onupoega  MM kaisid teised liigutused, kui mõtted raha ja wara peale, läbi tema pea ja läbi tema südame ; oli seal juures ehmatust, siis oli se ehmatus rõõmu pärast. Tundmata liigutused  pursatasid rinda ja süda lõi esimest kord maljumini. Kui uut elu oli Sikst Urseli sees äralcmd, kelle naermine temale kostis kui mäuguhcal ja kelle nägu nii lahke ja nii ustaw paistis. Armast sai Sikst wihaseks, ja kui ka sai, sits näitas tema meel mehisem ja kenam wälja. Ursel HpptS nüüd, mis enne ei mõistnud,  VppiS teise juttu pealt kuulama; tundide kaupa wõiS tema istuda ja kuulata. Sikst oli palju käinud ja palju näinud, ja jutustas tõe wiisil ja jutustas nalja mi isi l oma nähtustest sõeaS ja laagris, ja kui emm sõbrade Zeskis natuke keelt uiisntand oli, siis punasid palged, särasid elmvad silmad «lamamast ja luuletuse kujud sigisid jutu sekka, kui oleksid sellega ühtekaSwaud.  Ursel et pöörand neiu-argdusel silmi kõrwale, maalis otsekohe jutustaja otsa ja arutas  liigutusi tema lahke näo peal, kus midagi arusaamata wõerast ja siiski sugusliku olemist elas, mis mägise tema poole kiskus ja kõiki karedust Urseli maimust kaotas. Päranduse seletusest ei olnud nende wahel juttu, ja kui Ursel kord aluStas, ütles Sikst sellega aega olema, kumu minekud tegema hakkas.  Lahkumise mõte näitas aga mõlemr Mant piigistama ja igaüks katsus lahkusega ja oma kasu põlgamisega teise ette jõuda, mis kõigewähemalt  Urscli poolt täuiue tundmata asi oli. Seletust paranduse iile soowis Ursel siiski, kui aga ühel pääwal Siksti pool mägise seletuse - tegemiseks kohtu ette sai, ei suutnud kumbki suuremad tõsist sõna rääkida, ja wana lahke ja naljakas kohtuherra, kes mõlemate liigutust mõistis,  andis neile nõu paari minna, et asi ilma kohtu abita seletud saaks. (Jääb poolele.) Tsensnri poolest lubatud. Tallinnas, 8. Jaaui-kuu p. 1379. Trükkitud Lindfors'i juures. Linnakohtu poolest saab seeläbi üleüldiseks teaduseks ja järeltegemiseks kuulutud,  et kõik see limmkond tcrwisekaitSmise  poolt kolme beisirli jjäuslonda) ou saanud jautnd, kellest 1. bctsirk, kuhu linn, toompäc ja toompäc-alcw saamad armutud, staatsraat doktor Hörschelmanni herra, 11. bctsirk, kuhu 1. ja 2. ecstlinna (wartali)-jügu  saamad orwatnd, doktor Bätge herra ja lil. bctsirk, kuhu 3. ja 4. eestlinna-jägn  saamad armutud, kollegienraat doktor Rogenhageni herra all seisab. Nende tonnetustc lärmis, mis ammeti poolest betsirgi-tohtritc kohus, on neile lmnawolimkude-kogndusest all nimetud herrad abilisteks mukitud: Ise sanitäätS-betsirgi (tcrwisckaitöinise jauskouua)  jauks: klempnerimeister Grcim, kaupmees Hartmnth. pagarimeister Wieckmann. kvntroli-ammetnik Alex. Meyer, laudStoa sikertar Harald Baron Toll, kontroli-mmnetnrWdnard v. Nottbeck; Ilse sanitäätS bctsirgi jauks: kaupmees Knklmann, intrevnik Wellberg, pagarimetSttr Bocke, kaupmees Barth, lihunlkumeister Siebert, tttnssiiuameistcr Mavtinfen; lllma sanitäätS-betsirgi jauks: kaupu,ees Förster, kiwitahkuja Seemann, aksisi-ammetuik baron Steinheil, lihunikumeister Grunbaum, wärwalimeister Virk. Kõigile nimetud samtäätö-abilistclc on nende tunnistuseks Liuuakohtu poolest lahtised  käsukirjad saanud antud. Sellega ühtlast saamad kõik siin linnakonnas  elamud inimesed Linnakohtu poolest tnngllknlt palutud, nii hästi bctstrgi tohtritele,  kui ka sanitäätS - abilistele nende järelmaatamiste ja muu toimetamiste juures abi anda, et sedamiisi ka endi poolt nii palju kui mõimalik aidata terwiscwaStalist  olekuid otsa teha. Tallinnas, Linnakohus, 15. Mail 1879. Linnapea A Baron Uexknll. Linnasikcrtar D. Benecke Kommissioui poolest, uus Tallinna linnawolinikudc kogudusest nende maksude jautusekS, mis Tallinnas 1879. aasta jauks immobilide jliikumatta wara) pealt kroonule maksta tuleb, seatud on, antakse seeläbi igaühele teada, et nimetud  Komm issi onist walmiStatud jautuse kiri matsade kandjatest Linnakohtu kantseleis wöib läbiwaadatud saada ja maksude kandjatel, kui neil selle umksudejantuse  wasta midagi peaks rääkida olema, luba on, endi kaeblusi mitte kauem, kui ühe kuu aja sees, selle teadaandmise kuulutuse  päcmast armatud, see on IN. Juuni kuu päewani, lautuse-Kommissionile ülcsanda.  Kaebdused, mis hiljemiue saamad ülesantud, jääwad lugupidamatta. Tallinnas, 12. Mail 1379. Kommissioui präses: Linnapea A. Baron Uexküll. H a k li u d on mitja suure Tartu «kitsas No. IJ Weingoldt juures. Üks maja on müja Liiwa peal Liiwamää ulitsas Nr. 149 'Uelle lkbbi annan teada et Waita-moifaS, 20 wersta Tallinna-linnast Jürri-kihhelkondaS,  täunasest päwast sadik lehmast piima renti peal on saada. Kaupa teeb Mõisa wallitsus. WoorilllehelNrgld on müja. Ligimalt suure Kompas-ulitsas No. S«S, maja perreemanda juures. Kõik sugu karwa eht Lõnga-wärlvid^ mici aga wöib olla, ja kaa heat müüb odawa hinnaga C. L. Dehio, Tallinnas, suure turu ääres. Teadaandmised. Kuulutus. Meie oleme soowiud seda lehte odawa hinna eest rahwa kätte toimetada, peame aga sellepärast paluma, niipalju kui wöib rohkem lehti AHM pakkis tellida. Zga lugejale oma adressi peale saata, kaile üle meie jõu. Mlutll-maslmM, " kui on: Weikesed kässt reWepeksu masstnad wolwraudade ja jalgega. hobbuse rebhepeksu tarwiliSte kõvplitega hooste ja . htiegadele. ' '' W-I- ja h«r. gadete. Wilja pudh astumise massinad, wilja kiilwi massinad, härjapäheina  rärrud, haksli massinad, sahhad ja uks lased sadha jäud waUatud rauast, wvlwide wörrud, wankri assid ja pussid ja muud sellcsaruatsid mUüb Kotppkittr te Colilp. Tallinnas Harju ulitsas Nr. 15. Lukusep M. F r ei juures Lühikese-jala all Nr. 248 (3) I on saada iga sugu » taulnd rauast > haua-ristisi. Haua aede, palkoni aede, ahelast-aede, niisama kaa I kraweerimisi, haua, risti- ja ukse-silti kullaga ehk höbega « karratamist, saab tellimise peal wiiwimata walmistud. ! C. L. Dehio. <rapttli Magasin Tallinas, suure turro ääres, annab selle läbi teada, et tema nüüd on saanud wälja kiidetud wabrikudeft  suur hulk toade ja koja Tapeetid ja bortid tugema paberist ja eht warwidega ja müüb kõige odawama hinnaga. Sealsamas ou kaa saada seinade Rull-Pappi, naelu kriiti, liimi ja tärklist odawa hinnaga. P. JohanOnl lvöõrllste-mch stotel) ja trahter Aakui e r e s mis aastat ütewal nimetatud härra käes paremas korras on peetud saanud ja wäga sündsa koha pääl seisab, saab selle härra poolt ära antud. Auustatud une peremehega, keS seda hotelli oma lätte wvlta soowib, wöib 1. Juulist saadik minu juures kaupa tehtud saada; ka saawad siinsammas lähemad tingimised selles asjas tääda antud. Raupmees L. Matllh, RakwereS. Töise Eesti laulu ja uluuslkuOu asjust. Pidukomitce nimel: Z. Kurrik, kirjutaja. 1) Pidukomiteele on tänini oma piduletulemist  täätannd: 43 laulu- ja 13 mängukoori,  ehk 9t)3 lauljat ja 145 mängijat. Nende hulgas on Põhja-Liiwimaalt: 37 laulukoori 606 e lauljaga ja 10 mängukoori  105 e mängijaga; Eestimaalt: 15 laulukoori 390 lauljaga ja 3 mängukoori Lse mängijaga; Peterlmrgist: 1 laulukoor 6e lauljaga. 3) Pidukomitce poolest antakse tääda, et kooride ülesandmist itta weel künni pidulaupäcwani  wastu wõetakse, ja et ka üksikud  lauljad ja mängijad, keö endid endistes lniiüd wahest koost lahkunud) koorides pidu wastu tõeste walmistanud, wõiwad kui tcgewad pidu osalised pidule tulla, ja soowitalse,  et uiisugused töiste kooride seltsi katsuks heita. 3) Pidujutlust saab pidama Otepää õpetaja J. Hur t, jn enne jutlust altariteeuistust  Tartu uniwerstteedi õp. prohwcssor  F. Hörschelma nn. Waiinuliku  pidutontserdi wahete pääl saamad kõnesid pidama õpetajad KnUpsser Amblast ja Freiscldt Pcterburgist. Meeste käest, kes pärast jutlust altari teenistust ja ilmaliku pidutontserdi wahete pääl kõnelesid pidama on walitsctud, on wastus alles tulemata. Pitka ulitsal No. 52 Meyeri maja al keldris on inüja head sea lihha, raswa. ja särw- ja akkikapsad, hobbusepeaulitsa  nurga juures. ja tellimise raha ivõtawad masta: Kcrdlns: J. Huscn. Suure Hiioma-möisas: koolmeister Liit, Lihulas: N. v. Scegebarth,  Saggadi mõisas : M. GuStavsohn. Kocro: W. Duglas, Simunas: W. Norrmann,  Ragaweres :W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, KriliS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglou, Abias: J. Wõrrus: Bielrose proua, Walkas: M. Rudolss'S raamatu-poes. Hinnad Tallinna turrul. 6. Äunil. Karduhwlid, tsetwk. 50—60 kop. Herned, 100 p... . 7 „ Leatsed, t00p.... 7 „ Tangud, toop ... 8 „ Weitfc lihha nael . 13—17 „ Sea lihha nael . . 17—18 Röösk piim, toop . 4 , Happu piim, toop . 5 « Mant, korter.... 5 „ Laua wöi, nael . . 28 „ Pütti wöi, nael . . 22—25 „ Muuna paar . . 3 „ Kauba-hinnad. 2. Junil 1879: Sola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwwisool, tünder, 10 puda 8 rbl. Heringi tünder 13 —18 rbl. Silgu tünder 13—14 rbl. Kopli heina Puda 45 kop. Hölge puda 25 kop. Soine lat-rana perkpuda 22 rbl. Alwem raud 18 rbl. Kasse Pude süld 6 rbl. Männi pude süld 5 rbl. Kiwwisütle puda 20 kop. Kiwwilörwa tünder 10 rbl. Soine putörwa tünder 9 rbl. Telliskiwwid tuhhat 16—21 ebl. Kattukseliwwid tuhhat 40—60 rbl. K nstntainata lubja tünder 90 kv^,