ümber wahhetanud, ehk ütleme teise sönnaga, selle rahha eest intressi kandjad pabberid ostnud;  kui ka wiis protsenti sawad, teeb ka aastas  396 rubla wälja. Peterburgist. Õnnetusest raudtee peal. Warshawi raudtee peal, 326 wersta Peterburgist, on üks waggon pöllema läinud, mis läbbi mässin Krossowka jamas tundi piddand aega wiitma. Kaubast, mis ta weddanud,  on 15 kolli üsna terweks janud, teine pollenud puhha arra. Õnneks põlle innimesed seal jureS mitte omma termist rikkunud, egga ka ommast ellust ilma janud. Ka koli asjust. Kuida Mõskma seitung  könneleb, peawad rigi seestpolise-, kassaja  kolide-ministride wahhel selle polest läbbiräkimisi  ollema, wabriko perremeestele sedda köwwaste  kohhuseks tehha, omma wabrikute peale kolisi assutada ja omma kullu peal üllal piddada,  et wabriko töömeeste lapsed, koli öppepetust  wöiksid sada, egga prügiks rummaluses ülleskaswada. Pensast. Römulik teadus. Kuida sealt kubbermango seitung juttustada teab, on seal kubbermangus Saranski maakonnas 15 ja Mokshanski maakonnas 35 walda, kus wallawallitsused ühhes meles sedda nöu piddanud,  ommas waldades sedda köwwaste ärrakeelda,  et kegi kõrtsides ennast ei tohhi tais jua. Nende wallade seas on praego 12 kassinuse  seltsi, kes selle wasto söddida tahtwad, et liig jomine woimust ei wöttaks ja iggapiddi katsuda, et 1874 aastaga kõrtsid nende malkadest  kaotud samad. Assi on issiennesest wägga hea ja kido wäärt ning ka sowitaw, et se iggal pool ja iggal maal järrel teggiaid leiaks, sest mis üks wallitsus omma rahwa kassuks ettewottab, selle pea! hingab Jummala õnnistus, ja temma saab kõik hästi korda saatma. Somemaalt. Mõnda. Olleme nüüd kord ülle merre Somemale läinud, matame siis kuida asjad seal, meie naburis, seisawad ja mis seal wahhest kuulda ja nähha. Esmalt  on seal tähhelpanna, et seadlane rigiwallitsus,  se aasta, omma kassa kullu peate 13 täkko ostnud, mis senna ja tenna laiale laotud, et nenda parremat hobbuste suggu Somemaale murretseda. Peale nende, on wee! 14 parremat suggu warssa ostetud, mis ka selle sowimisega senna murretsetud, et hobbuste  suggu parremaks saaks. Teine assi, mis seal tähhelpannemise waärt, on se, et nemmad  Helsingworssi linna üht naesterahwa suremat  koli selle nimme al: „akadtmi naesterahwale  õppimiseks" tullewaks süggiseks tahtwad  ellule ajada. Se ei olle mitte krono ettewötmine,  üht sesuggust koli assutada, waid teised liggimese armastajad innimesed, kes sedda omma kullu peale jonele tahtwad ajada; ennamiste  Helsingworssi uniwersitäti prohwessorid.  Õppimise aeg on, kui seitse tundi näddalas  antakse kahhe aasta peale kinnitud. Kolmas assi on, et senna üks seltskond assunud,  kes sedda ennesele pea asjaks teinud, nori mnimesi aedniko ehk kärneri ammetiga tutwaks tehha, et aea, woi wilja puid ning lillesi ja muid taimest, mis aeades kaswatakse, öppiwad küttima, tulgutama ja kaswatama ja se tarkus nende läbbi siis ülle kõige Somemaa saaks laiale laotud. Nimmetud seltskond on enneste seast üht komiteed kokko seadnud ja nende seas olla ka kaks naesterahwast, kellest üks sealt kindralkubberneri abbikasa, krahwina Adlerberg  on ja kes 8999 marki selle seltsile kinkinud.  Wöeralt maalt. Saksamaalt. Nattuke Preisi asjust. Jubba mönni aeg taggasi, on seal parlamendi liikmete kestes, weike jaggelemine, kord ühhe ja kord teise asja parrast ja otse nendasammoti  on ka rahwa poolt mõnda wastoraiumist, rigiwallitsuse poolt kinnitud, ue seädmiste ja muutmiste wasto; Ühhel on sedda ja teisel teist urrada ja nurriseda. Sedda ei woi kegi immeks panna, sest rahwas ei olle jo kussagil meel ni kaugel, egga ni leplik, et ühhe toli peale istuma mahtuwad ning ühhe kübbara alla kokko passiwad ; agga kõige ennam tulleb sedda parlamendi liikmetest immeks panna ja kui need ühhes meles põlle, sest ka saggedaste kõige rigile,  issiärranis politika asjus, suur pahhandus  woib tulla. Se woib ehk neile ka sureks 199