mine. GüMnasi koolmeister Grenzium Saratowist  kandis ette, etWalga Seminaari öppetajate  attes tatid sügawamal Wenemaal midagi  ei makswad, sest et öppetuse asjad nende sees kõik lihtwiisil nimmetatut olla, ja nõudis  selle asja parandust. President lubas seda asja parandada ja selle koolile ka kroono koolide õiguse muretseda. Nüüd astus Burtneki kihelkonna koolmeister  ette ja rääkis koori laulust, kus ta ühes kaebas, et neil Lätti keeles mitte sega koori nootisi ei olla, mis Direktor Zimset paluti muretseda. Ka sowiti mitmelt poolt, et Lätti küla koolidele ka kolme heälega noodid saaksiwad  murretsetut, sest et see kölwato olla, lastega  nelja heälega segakoori laulust laulda, keda ka härra president wäga soowis ja Direktor  Zimse härrat muretseda palus. Härra Zimse lubas seda ka teha, kui teda mõned jälle laulowiiside poolest mõnitama ei hakkaks, nagu see kord juba sündinud. Kõik lubasiwad  selle eest hoolt kanda, et seda ei peaks sündima. (Paraku oli meil paari aasta eest ka üks niisugune hirmus kole sõda, kui üks säärane raamatuke laste tarwis kolme heälega julges wälja tulla, kus wälja andjat rahwa eksitajaks juba sõimati; ometi on näha, et maailm muial ka niisama kuri on, kui siin.) Siis rägiti weel parandatut Lätti õigest kirjutuse  wiisist, kus kahekordsed häälega tähed maha jäeti, keda Wolmari maakonna rewident oma koolmeistritele koguni ei lubanud. President  Guleke ja Direktor Zimse ütlesiwad aga, et uus kirja wiis juba minema aastase konwerentsi  peal kihelkonna ja külakoolmeistrile Seminaaride eeskirja sisse wastuwöetud, mis järele koolmeistrid öppetatut saamad, siis peab see ka üleüldse prugitawaks jääma. Wana auwäärt kindral Superintendcnt Dr. Christiani kiitis seda ka õigeks ja ütles nii palju senna juure, et piibel, laulu raamat ja katekismus esite weel wana kirja wiisi sisse jgäwad. Ei aitanud ühtegi, Wolmeri rewident pidi järele andma. (Millal jõuab meie asi ka nii kaugele?) Selle peale peeti weel kõnesid, esiteks: kas sünnib lastele küla koolis ja kihelkonna kooli hakkatuses Grammatiku öppetust anda? Sellele pandi wastu, ja see öppetus jäi kihelkonna kooli esimese klassi jaoks. Teiseks: kuidas pruugib koolmeister oma kooli wahe aega kasulikult? Seal anti nöuu, häid öppetliko raamatuid lugeda ja selle tarwis WliöWsi ehk raamatute kogust seäda, kellel wöimsliK jala ehk hobusega laiemalt reisida, aga kes põllumees oli, sel ei jäänud muud nõu üle, kui oma põllu juure jääda :c. zc. Nõnda räägiti seal weel paljo asjo, mis mina siin kõik ükshawalt nimetada ei jõua. Selle peale lahkus auulik Superintendi härra ära ja jättis kõiki südamelikult Jumalaga. Nüüd tuli wiimaks elementarkoolmeister Warstadt oma lastega ja näitis oma öppetuse wiist kõne jagude seädmises (im Aufsatze) pildide  näitmise, kui ka lugemisega, kus juures ka õige kirjutus lugemise ja rääkimisega ühes öppetakse. Öppetuse wiis oli wäga mõnus ja järel püüdmise wäärt. Laste abi õpetus ei woinud wähä lastega näidatud saada. Ahto jõudis nõnda juba peäle ja seega ka konwerentsi löppetus. Asjad, mis tulewal aastal läbirääkida tulewad, saiwad ülesse antut  ja protokoll kõigile ette loetud. Kõige selle konwerentsi hing ja süda oli meie auustatut ja armas president, härra Guleke,  kes nii wäsimata ja tüdimata igat ühte kuulas ja igaühele otsust ja wastust andis, ja palawa armastusega wennalikult kõiki oma ameti truudusele kihutas. Kui mitto korda tänas ta Eestlasi, et nemad ka nende nöupidamistest  osawötma tulnud ja soowis, et se ühendus edespidi palju suuremal möedul kaswaks.  Kõige selle hea soowimise ja waewa eest täname meie Eestlased härrat Guleket ka awwalikult kõigest südamest! Loota on, et kui üks niisugune wäsimata ja soowlik mees meie kooli asjade eesjuhtijaks kauemalt jäeb, kui praego härra Guleks on, et siis meie koli asjad tõeste Jumala abiga paremaks saawad, mis tarwis meie temale ka südamest terwist ja joudo soowime! Löppetuseks lauldi: „OH wötkem Jumalat" :c. ja härra Guleke jättis kõiki südamest Jumalaga.  J. J. Ommalt maalt. Riast. Kätte sadud wargus. Jgga ammet, kui seal middagit karta egga kahjo ei 266