wallitsus kirriko rahtza ja nende siösetullikute Me, olgo se kus iäl, sn päawsti käes. JlMa wahhepiddamätapeawad kõik rahhad, olgo kas seisawa ksptalide protsenti d, woi mu sissetullik,  olgo neil nimmed,/ mis-jahhes, temma kätte minnema. Kui se temmal õnneks lähhab, rigiwallitsuse  ennese pole sada. siis põlle tal sest kahjo, kui Peetruse pennmg, mis tännini armastuse'  and olli, ka waest wisi sisse tulleb, sest siis saab armastuse ande assemele, kässo penning ta kätte tullema. PraKtsmfeMPrints Ponaparte protfes on kül löppetud ja temma wangist lahti, agga mis könnelewad weel seitungid? Nad Üklewad: Et rigiüllemkohhus printsi lahti mõistnud, sega on wist omma enttesele surma kohhut mõistnud. Mis piddid wannutud kohto liikmed, muud teggema, kui sedda mõistma, mis kästakse, sest nad teadwad kül, et wanna minister neid senna on pannud, sedda teggema, mis neile kätte öötdakse. Keiser olli pnntftle kasko annud nikohhe, kui lahti sai, Prantsuse ma pirist wälja minna, agga praego on ta alles seal, egga põlle wee! selle peate möttslnndki  wälja minna. Märtsi ku 16. päwäl  sõitnud ta omma proua ja kahhe lapsega omma maeasse Pärisi linna; teMma maea ja warz a holdjaid on politsei ammetnikud. Prints Ma tõeste keisre käest kässo kätte sanud, teadmata  aea peale Prantsuse maad Zummalaga jätta ja wäljaminna; ta olla, kuida teised juttustawad,  kolm päwa a.ga pallunud, wälja- Minnemist pikkendada. Ühtzed ütlewad, ta minna Ztaliamale, teised jälle: ta minna Amerika  male. Meie pärrast mingo kuhhu ta tahhab,  meil põlle sellega teggemist. Teised ütlewad  jälle: Keiser ei olla temmale mitte kasko,  waid söbraliko nõu andnud, Prantsuse maalt ärrammna. Prantsuse rahwas, mis ta kord mõtleb, se peab ka minnema. Näddala kahhe kolme eest taggast olla suur plakaat ulles lodud, kus olnud  peal luggeda: Pürjerid! teate jd, et seaduse  jarreleköik rahwas ülle Prantsusema wallitseb;  anname nüüd. käsko, et kui rigiwallitsus künni 10. Aprilli ku päwani mitte kõik söawäggesid  lahti ei lasse, maksusid ei allanda ja lubbaandmesi ärra ei kela, meie maksust ei maksa ja lubbaandmesi kelame ning köit Prantsuse maad ja Parist' mässama aeame: Meie tahhame, et söawäed pürjerite kombel sawad seädud ja nende peamehhed ehk eestjuhhatajad,  nimmede andmise ehk ütlemise järvele sawad wallitsetüd. 19. Upril on nimmetud pääw, ml! kõik peab malmis ollema, mis seks aesks teggemata jäeb, on seaduse wasto. Nenda räkiwad Prantslased, kas nad sedda ka täita sudawad, on issi assi: Lissa. Riast. Meie aulik kindral kubberneri herra,  kindral adjutant v. Albedinski reisinud?, selle ku päwal rautee peal Peterburgi. Kirjawastussed. Fr. P. S. Wöite julged olla, et neist noledeft mitte üht Teie pihta põlle lastud. Et assi meil wägga tuttaw, sepärrast  woisime küllamehhe jutto julgeste köyneleda. P. L. A. Saab ommal aea tullema; agga peame ütlema,  et Teie meie sõbra kirja okkalisemaks peate, kui ta tõeste on; ussume, et ta selle peale wist saab wastama. 119 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 21. Märtsil 1879. Teadaandmised. Perno rae-kohto läbbi kutsutakse kõiki neid, kellel ärrasurnud kaupmehhe Kristiäß Kamme  ri käeft middagi õigusega peaks samist ollema, ilma nende arwamata, kelle möllad ingosirituv, allakirjutud pämast arwatud kue ku aea sees sedda rae-kohtude peawad teatama ja tõendama. Pernus, rae-koea peal, 30. Märtsil 1870. Perno rae-kohto nimmel ja selle polest Justits - pürjermeister Fr. Rambach. M 770. Sikkertär Schmid. s Perno mogtei kohhus annab seläbbi teada, et endise pesukeri J. Serkohmi pärralt, Perno-Ria allewi 111. kwartalis M 92 al seisaw ellomaea aeaplatsi ja körwaliste honetega rae-kohto kässo peale awwalikult peab ärramüdud sama , ning wäljapakkumise piimad on 27., 29. ja 50. Aprillil s. a. ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama 2. Mai ku päwa peale kinnitub, mikspärrast siis kõiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud piimal ja igga kord kello 11 enne lõunat senna kutsutakse, omma pakkumist ja üllepakkllmist pakkuma, ning peawad pärrast otama,  mis jurelömise polest saab mõistetud. Pernus, 16. Märtsil 1870. Oberwogt Brakmann. M 209. Sikkertär A. G. Mors. i