Söa kullo. Söa kullo, mis Prantslane  maksma peab, ei lähhä kõik Preisi rigi laekasse, waid seal on ka teiste wallitsustel ossa. Se ossa, mis Baieri rigiwallitsus peab sama, on kesknäddala Anhalteri raudtee jama maeas auro wankretesse pakkitud. Baieri rigiwallitsus  on ommad wankred, ühtekokko 18, selle summa järrele saatnud. Se rahha, kõik kuld ja höbbe, on ühte kokko 1950 tsentneri kalunud ja peab otse Münheni linna widud sama. Prantsufemaalt. Keiser. Napoleon, kellest enne kõik seitungid tais ollid ja mõnda könneleda teadsid, agga sest sadik kui ta troni pealt mahha libbises, on ta nago mailmast wälja lükkatud, ei ükski seitung te ennam temmast karra, waid tedda lastakse rahhulist ommas korteris puhhata ja järrel möttelda, mis ta olli teinud. Nüüd teeb üks wäljama seitung temmast nattuke jutto ja tahhab näidata, missuggune murre temma süddant koormab ja waewab ja sealt loeme nenda: „Zubba keisre Napoleoni wallitsuse aeal, ei olnud se liig arwa, et sest jutto olli, et temma omma tasko rahha pillava ja kerge melega wägga paljo raisata. Rüüd olla ta issi ehmatusega näinud, et ta kassa pöhhi mitte kindel ei õlle, ja kartust olla, et ni pikkale  ei anna wennitada, et aasta läbbi üllatab;  temma aastane sissetullik olla 12Z tuhhat  pranki ja sellega ei arwa ta läbbi sawad. Keisenna Eugenia olla Hispaniamale läinud, mitte sepärrast, et seal omma pärris mõisaid ja maid ärramüa ja rahhaks tehha, waid nende wallitsust parrema korra peale seada. Ni kaua, kui wanna Napoleon lil. aujärje peal olli, ei olle need mõisad mitte koppikat sisse tonud, waid aastas weel ni ja ni paljo jure maksnud  ja nüüd tahhab ketserina katsuda neid nenda wälja anda, et nad ka middagi sisse towad. Wanna Napoleon lodab, kui Parist asjad selletud sawad, et ta sealt weel üks hea summake rahha wälja saab; kas se peaks agga tossi ollema? Kuida ööldakse, on ketserina  Eugenie rahha pudufe parrast jubba mõnda au ehhet, kas pandiks pannud ehk ka koggomste ärramünud; agga siin peame ütlema,  ellab wanna Napoleon liig uhkeste ja su- reste, tähhab ikka keisre kombel ellada, agga ei õlle ennam maad egga riki ; praego lasseb ta.ennast weel 25 teendrist üllespassida; kas se peaks kellegi kokko hoidmine ollema? Hobbusid  ja töldasi ei pea ta, waid kui ta wälja soita tahhab, siis sõidab ta worimehhega; kortre eest, kus ta ellab, maksab ta aastas 30 tuhhat pranki üri; sedda peab ta liig kalliks,  tahhab oddawamat murretseda. Nenda on luggo praego wanna Napoleoniga; peab issi teadma, kuida wähhema murrega läbbi saab. Jtaliamaalt. Klovstre asjust. Kardina!  Äntonelli on ühhe ümberkäidawa kirja läbbi, mis ta 11. Septembril wälja andnud katsunud klovstre aSjo, mis nago maggama ollid janud, ueste üllesärratada. Ta ölla selle kirja sees kloostrite üllematele köwwaste ärrakeelnud,  keddagit, otgo ta kes tähhes ja tulge temma kust tahhes, mitte >ei pea lubbanm kloostrisse minna. Jubba se allakirjutud stäew on sepärrast wägga tähhelpannemise wäärt, sest et se selle päewaga ühte käib, mil wanna präsitent Thiers krahw Hakourtil lubba andis Trinita de Monti kloostrisse minna. Kardinal  Äntonelli näitab omma keeldusegä nago teiste tutti kinni hakkata tahtwad ja krahw Hakourt olla selle pärrast, et nende mõtted kahhed, Wersailje kutsutud. Et Prantsuse ja Jtalia rikide wallitsused kahhele pole weddawad,  sedda ei panda warjo alla, egga katteta kattega kinni, se hoietakse agga sall aja mis wanna paawstise putub. AhwrikamaÄlt. Werre janno. Ohtopolise  Ahwrika ma rannast on wimase postiga  Old Kalabarest need sönnumed tulnud, et sealadne rahwas wägga werre jannuline olla ja sure iggatsemisega sedda aega otab, mil nende kunningas Arhiponi 11. peaks surrema,  et siis temma surma päewal mannast prugitaw ossa innimesi saaksid tappetud. Koddune rahwas kardab neid werrejannulesi mehhi ja ei julge sepärrast turrule egga kuhhugi  minna, sest et kardawad neist puhtaks risutud sada, kes sellepärrast, et nad laiHkuse parrast ei tahha tööd tehha, ennast röwimise  tööga tahtwad üllal piddada. Eüropa 344