Tallinna Sõber aaolakäit Tallinnas, I?"" Jaaniknn paaival IW. Uleüldne aealeht Erstirahwalr maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriatc trttkinmjaS: aastas l rubla, pool-aaStas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastaS S 0 kop. Auutulused mall samad iga rea ehlt selle aseme pealt '» kop. Tellimised wöetakse wasta: Hallinnas: Lwdfors'i päriale trüktmajas. H>eterS«rgis: J. K. Seelandt, OssMpeuu» M õt. Harlus: W. Aust. - peruus: K. Audewiita. Aakweres: L. Waltly. haides; A. Seideköerg. Kapsasus: H. K. Kollõerg. Kuresaares: Hh. Lauge. Amütas: A. Ar. Aaudkepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass Xccu.) Register : Tänu ja rõõmu awaldus. Tallinnast: Türgi wölg. Linna saadikute kogu. Wirumaalt: Öökülm. Põrnikad. Põllud ja heinamaad. Tartumaalt: Jubelipüha. Wiliandist: Margus. Aiamaalt: Õnnetus. Libaust: Kaubad. Rakwerest: Linda. Warshawist: Raske wihm. Willa-okston. Tiflisist: Rohutirtsud. Rööwlid. MinSkist: Õnnetused. Kerssonist: Warguö. Kertshist: Pardid. Saksamaalt: Armukunlutuscd. Tollid. Egüptuse tüli. Darmstadtist: Würst Aleksander. Austria-Uiigru maalt: Graf Andrassi.—Prantsusmaalt: Parlament.—Afrika tillid.—Prinz Lui Napoleon.—lnglismaalt: Bulgaaria würst.—lndia nälg.—Afrika sõda.— Itaalia maalt; Ätna. Mässamine.— Po jõe tõusmine. Paapst Leo xm. Snnesoowimine ja autähed. Türgimaalt: Sultani pahandus. Lõune-Amerikast: Sõda. Uued raamatud. Jutu leht. Kirja waStufed. Tänu ja rõõmu awaldus. Sewadisel kenal aeal Ärkab loodus lind'e kojal, Talwe pitkast piinamisest Walju külma waewamisest, Paneb pungad paisumaie, Laulu linnud laulamaie; Paneb õied õilmitsema, Lilled lõbust lõhna andma; Käod kuuske kukku maie Talled wainul hüppamaie. Ehitab kõik oma käega, Kõrge Looja armu-wäega! Päikse armsal paiskamisel, Tuule õrnal õhinatel, Sooja wihma weeretusel, Kalli kaste kaisutusel: Paneb arud haljendama Põllumehed põldu kündma; Inimesi healitsema Looduse seest rõõmu tundma; Tänu, kiitust se eest andma, Palweid taewa poole kandma. Et se kallis Looja heldus Looduses on ilmund uuest! Tänu! tänu tuhat korda Wõtkem Loojal' se eest anda, Et ta meid ka nüüdsel aeal Rõõmustab kül Eestipinnal. Laseb koolid edeneda, Rahwa tundmist teritada, Rumalust wähendada, z Karedust kaotada, Headust ikka edendada. Tõtt ja truuwust toetada, Püiawad kõik Eestipojad, Et saaks kindlaks nende kojad. Rõõmuga küll woime laulda, Laulu keelel loksutada: Eestimaa! so hellal pinnal Tärkab, maal ja mererannal Nahwaliku seltflflda, Kodu kootud kirjasida; Juhatuseks, õpetuseks, Rahwa waimn walgnstuseks. Armsamateks aeawiiteks, Kaunimateks karastusteks. Silma ringi suurendada, Mõtte põldu pitkendada Soowiwad kõik Eestimehed, Nende raamatud ja lehed; Õpetusi õiendada, Teadustes meid täiendada, Mõtte laaneid laiendada, Waimn wara walmistada. Aga ülem köiest olgu, Sellest tulu meile tulgu: Kallis rahupidamine, Wiha, waenu wihkamine. Nalja Mardi nokkimine, Kalja Pärdi pilkamine Jäägu eemal' Eestipoegift! Nende tööst ja toimetustest l Tõsi tõusku, wale waugu, Kawalus kõik kadugu! Küll siis wõime rahuga, Eesti pinnal kõndida. Noore aealehele Ning ta wäljaandjale Lõpetuseks laulan weel: Rända rahu radadel! J. M. S ommer. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida teada, on Türgi walitsus wiimse rahu-lepingu järel oma peale wõtnud, Weneriigi alamatele kes Türgi maal elawad, kahjude eest mis sõda neile toonnd, 10 millioni tasumist 1. Jaanikuu pääwaks maksa. Et aga Wene walitsus teab, kui wäga sandist Türgiriigi raha-asi sel korral seisab, on siitpoolt pitkem aeg tasumiseks lubatud ja saab se raha nendele, kelle kasuks se maksa on, esiteks laenuwiisi  Wene walitsuse poolest antud. —> Linnasaadikute  kogu nõupidamise all oliwad 7. Jaanikuu  pääwal: 1) Ametlikud teadaandmised. 2) Linnakohtu nõutus lisamisteft linna woorimeestetaksi  kõrwa. 3) Linnakohtu nõutus, Rootsikantsi  linna aja seltsi ülewaatamise alla anda. 4) Linnakohtu nõutus, raha mis politsei-soldatite riete eest rohkem wäljaläinud, rehnungi sisse üleswõtta. 5) Plaan majade uueks takserimiseks.  6) Linnakohtu nõutus, majade maksude tasumiseks kindlat aega määrata. 7) Linnakohtu  nõutus, ehituse- ja teede-kommissioni kuluraha  lisada. 8) Linnakohtu nõutus, wallikraawisi  weike Nannawärawa ees täita. 9) Üheteistkümne  linnasaadiku nõutus, Kullasepa-uulitsat ja turu sõiduteed raiutud kiwidega prügitada. 10) Linnakohtu nõutus, mõned nimetud kohad aastal 1880 kõigist joomamajadeft ja paikadest tühjendada.  11) Linnakohtu aruandmine möödaläinud 1878 ma aasta üle. Wi r u maal t. Lõunepool Wirumaal oli 2. ja 3. Jaanikuu pääwa wahel öökülm, kuida se enamist kaks nädalit enne seda igal aastal on, tänawu aga tulemata jäi. Kahju se külm küll palju teha ei wõinnd; kartuhwlid olid enamist  tõusmata, ja wili ei olnud weel kusagil õitsemas. Nähtawad on külmajäljed närtsind sõnajalgadest ja übalehtedest, mõnes kohas ka närtsind puuwõsu lehtedest. Kui suur selle öökülma  ring olnud, se on meil weel teadmata. — Suured põrnikaparwed, mis kui mesilase pered õhtati surusid, on juba kadumas; nende jälgefi nääme aga weel metsades, iseäranis kasemetsades,  kus mitmes paikas puud raagus seisawad. Ka se kahju ei ole suur; kuida endistest aastatest  mäletame, kaswawad puudele uued lehed külge, ehk küll ka olla wõib, et selleks aastaks nende puude kasw wähe takistud saab. Üleültse  teewad noored põrnikad, tõugu põlwes rohkem kahju maa sees, kui täielised putukad maa peal, kus nende eluaeg nii lühikene on. Meite wiljawäljad ja heinamaad seisawad kenna korra peal. Meile on austud käe läbi allseisaw kiri tulnud: pühitseti 22. Lehekuu pääwal  Ellistwere waldas Naigastwere külas koolmeistri  Widrik Bergmanni 25 aastane ametijuubeli  püha. Koolijäo rahwas ja koolilapsed, ameti-wennad ja kihelkonna kooliwalitsus olid rohkeste kokkutulnud jubelari rõõmust osa wõtma. Peale õpetaja kõnet probweti Jesaia sõnade üle: Maata siin olen mina ja need lapsed, mis Jehowa mulle on annud," õnnistati jubilarit käte pealtpanemisega ja Aksi kihelkonna wöörmündri  herra tänas teda kooliwalitsuse nimel kõige töö eest, mis tema laste kohta oli teinud. Wallawanem tunnistas walla nimel wanemate tänu koolmeistri wastu üles, ja üks wanem koolmeister rääkis sest wahest, mis endise ja nüüdse aea wahel nimelt seal waldas oli ilmsiks  saanud ja teretas jubilarit tema ametiwendade  nimel. Muidu laulsid muist rahwas, muist kooli lapsed kõnete wahel Jumalale kiituse-laulufi, kesnii  kaugele oli awitanud. Wiimaks hakkas jubilaar  ise rääkima ja tänas liigutut südamega selle armastuse eest, mis teda sel pääwal oli rõõmustand ja ka mitme sündsa anti läbi oli ilmsiks saanud jäädawaks mälestuseks. Mida wähem meie maarahwa koolmeistrite aealik palk nende raske töö eest on, seda enam wöiwad niisugused pühad, kus Jumalat kõigi hea eest tänatakse. mis tema koolmeistrite läbi meie rahwale teeb, neid töötegijaid uue usinusele äratada." Meie omalt poolt lisame siin juure, et meil seesuguste kirjade üle suur rõõm on, et meie leht nendele igal aeal lahti seisab, et selle läbi ausad töötegijad kõige rahwa ees oma teenitud austust leiaksiwad. Meie soowiksime ka, et nimelt ameti-wendadeft ja wallawanemateft sesuguStel pühadel peetud kõned meie kätte toimetud saaksid.  Nende läbi wõiksime omas lehtes meie rahwa parema meeste oma mõtteid selle asja üle awaldada, et se leht, kuida soowime, ikka rohkem rahwa enesega kokkukaswaks. Wiliandist. Minewal nädalil on margad  linna kiriku sisse tungind. Peale nende