Perno Postimees ehk Näddalileht M Z. !«75 I7"es , neljapäew 18. Januaril^ aasta. Perno Postimees tulleb naddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus Z. rubla 3IV kopp. ja postirahhaga I rubla SV kopp. Ses iehhes seisab: Postimees ja Mäekülla Jakob. Ommalt maalt: PernustUe kolimaea sisseõnnistamisest. Kuramaalt: Mõrtsuka ja röwimise tööst. Peterburgist: Seaduse täitmisest. Ämmanaeste kool. Jhho nuhtlusest.  Kronstadtist: Suurwürsti reisist. Moskwast: Komeet. Walwas politsei. Pokrowist: Wals rahhade meister. Grodnust: Rööwlitest. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Ministerpräsidendi wahhetusest. Õppetaja vr. Südow. Prantsusemaalt: Paawft ja Tdiers. Inglismaalt: Napoleoni surmast. Hispaniamaalt: Karlistlased.  Uemad sönnumed. Posti sönnumed. Postimees ja Mäekülla Jakob. Postimees: Wimati lõppes meie jut na ärsko ärra, sest mul olli kibbe rut rattal, pallun sind tänna omma leeri asjast eddasi könneleda, ma tahhaks ommetige hea melega kuulda, kuidas assi olnud, ja kas sul middagi leeri öppetusest mele janud? Jakob: Tulle Jummal appi! Missep jä mele. Ma ei tahha ennast kül mitte kita, egga 'põlle se ka kellegi kido wäärt assi, waid se on jo meie kõikide kohhus, sedda, mis kord öppitud,  ka senni meles piddada künni ellame. Jggakord, kui ma sel pühhal, kui leeri lapsed lahti sawad sest ma katsun ennast ikka, kui se agga mul wähhegi wöimalik, sel pühhal  kirriko pole nihhutada kirrikus ollen, tullewad mul ikka meel need armsad jonnad mele, mis meile ka sel kallil mällestuse wäärt päewal sai rägitud. Kuida ma jubba ennegi ollen üttelnud: ..jäin ma warrakult waeseks lapseks ja wöeraste kaswatada" ja meie öppetajal  olli se pruuk, sel pühhapäewal, kui leerilapsed  lahti ja essimest korda lauale wöeti, mitte muud, kui agga laste wannemaid ühhes lauale wötta ja ollid neil siis nage juhhatajad ja saatjad. Mul waesel ei olnud ei issa egga emma saatjaks egga juhhatajaks, ehk kes mulle ka middagi õlleks öölnud woi öppetust andnud. Perremees ja perrenaene jäid serwiti sängi, ma kohhendasin issi omma pead möda malmis ridesse  ja tõttasin kurwa süddamega, et mul saatjat polnud, kirriko pole, sest mul olli omma  monni hea werstake astuda, enne kui kirriko  jure sain ja watasin kurwa melega, kui mitmed minno leeri wennad omma wannematega  sanis minnust möda sõitsid ja ollid issikeskes  rõõmsad, agga kes römustas ehk trööstis  mind mäest last? muud kui astusin agga ükspäinis Jummala armo peale lotes ja selle