imme assi, et sured wallitsejad kokko lähwad ja mötlemad sest ikka ennam pahha kui head ja iggamees tahhaks essimene olla, sedda teada,  mis asja parrast kord kokko tulnud; agga  häbbi küssida, teine wait olla! - Se olnud 28 Augustil, kui Berlini pürjerid würst Bismarki omma seltsi aupürjeriks wallitsenud ja sedda aupürjeridiplomi ehk tunniskirja tem- Wa kätte andes, olla sadik Kochhanni herra üht könnet piddanud ja selle könne sees nago küssinud: mikspärrast kolm keisert koos olla, on neil politika, woi muid asjo selletada? mis peale siis würst Bismark olla wastanud, et kegi sedda ei peaks mõtlema, et neil suurdel  rigi wallitjejatel middagist politika asjus aerutada õlleks, ei mitte märki, waid se on kaugel neist. Kui sedda oige kaugelt ümber matame, ei leia meie sealt muud, kui et kaks wanna keisre rigi wallitsejat, nore saksa keisre rigi wallitsejale, kes kü! jubba halli peaga, sõbralikult kat pakkuma ja õnne sowima tulnud  ja omma sõbraliko kokko heitmist kindlaks teggema; tahtwad eddespiddi kui sõbrad ühte teed käia, ühhes meles kõik Eüropa rahho kaitsta, et se ei saaks rikkutud, ja ükski surem  riik ühhe wähhemale kahjo teggema. Ühhe  sõnnaga öölda, on sõbralik kokko leppimine  neid kokko kutsunud ja ühhendanud. Jägo  siis kõik walle juttud ja tühjad mõtlemised,  sest need ei sada kellegile kasso, waid paljo ennam agga kahjo. BeMnist. Würst Bismark. Wäljama  seitungid on üsna samsus, würst Bismargi  parrast. Üks ütleb, ta olla jubba 1. Septembril jälle omma suwwe lossi peale sõitnud,  mis ommetige mitte tossi põlle. Teine teab oölda, et temma künni Jõu lo pühhadeni senna jäeb, seal tulleb agga kolmas ja ütleb: kus sa sellega tahhad minna? Eks olle Oktobri  kuul ma päewa piddamine, kus rigi kantsler ommetige ei tohhi pududa.  Ussume,  et würst Bismark issi ilma seitungide ütlemata teab, millal ta lähhäb, kui kauaks ta senna jäeb ja mil temma suur ammet tedda jälle Berlini tarwitab. Münhenist. Prints MÄs EmMNÄeI, Austria keiserina wend, kes stfe km saunik Baieri maal ellad, olla Saksama kroonprintsi kutsmise peale ka seks aeaks Berlini läinud, kui keisrid seal koss ollid; ta wötnud kutset wasto ja läinud, ning Berlinis üht wägga lahket ja armoliko wasto wötmist leidnud. Wanna keiser Willem olla tedds wägga sure süddameliko armastusega terretanud ja olla ennast selle ülle wägga römustanud, et ka Baieri poolt kegi tulnud, nende koos ollemistest  ossa wötma. Ugga Baierimaal süllitab mönni mees selle ülle tuld ja katsub omma wihha kustutuseks printsi peale mõnda laemdust  walja oksendada, et nenda omma pakkitsewa  süddamele rahho sata. Sealt kirjutad üks nenda: Tokter Maks Emanuel, Baieri hertsog,  on sepärrast, et tal middagit tööd põlle, aeawiteks Berlini reisinud, et seal keisrite koos ollemisest ossa wötta ja ennast senna toppida, kuhhu tedda tarwis põlle; ilma temmata  olleksid nad seal ka tõeste walmis sanud. Pahha innimene watab ikka kavdeda silmaga teise peale ja otsib teisele süüd, agga issiennast ei panne ta mitte tähhele; se on: teise silmas pinda näggema, agga palki ommas silmas ei panne ta tähhele. PrKNtsslfeAtaait. Härgade södda. Prantslane tunneb ka mönnest asjast römo, kellest teised sedda ei tunne. Neil on jubba mannast pölwest se pruuk, et igga aasta kord sön härjad ühhe selle tarbeks sisse piritud platsi peale, kus aed ümber, kokko lassewad pusklema ja söddima ja sedda tulleb siis märato  rahwas pealt watama, nago üht suurt lusti piddo, seddasamma tewad wahhest ka kukkedega, et neid esmalt wihhaseks tewad ja siis kokko lassewad, 28. Augustil on neil Marseljes üks sesuggune härgade södda olnud, kuhhu jälle arruto rahwas sedda immek pealt watama läinud, agga seal läinud rööm ja naer nuttuks. Üks wihhale ärritud pul hüppanud  ülle aja wälja, rahwa sekka, kus paljo hawatud sanud ja hädda õlleks weel paljo suremaks läinud, kui mitte üks soldat omma möegaga härga põlleks surmanud. Teised härjad, sedda nähhes, olla nisamma ülle aja rahwa sekka karranud, kellest mõnlied surmatud  ja mönned kinni pütud sanud. Tark innimene ei woi sedda nähha, et mõistmata 314