Wöeralt maalt. Saksamaalt. Saksa ja Prantsuse rigi wahheliftst asjust kirjutakse Berlinist 29. Augustil: Peale selle, kui Prantsuse rigi wallitsus  omma wimast wölga, mis tal wimase söa kullust maksa olli, on  sellega  on temma nüüd omma kohhust, mis tale Saksa rigi wallitsuse poolt peale pandi, taieste täitnud; nüüd peab Saksa rigi wallitsuö ka omma poolt teggema, mis temma kohhus ning omma wäed Prantsusemaalt ärrakutsuma ja kui nad wälja tulnud, siis on mollemad rigid teine teisega tassa, egga põlle kummagil ühhe teisele middagi öolda. Prantslane on sedda peale pandud summat, wiis milliardenid, wägga lühhikese aeaga ärratassunud, kellest peaks arwatama,  et se riik ja rahwas ni rikkas ning rigi kassa kuhjuga täis olnud; agga otse nenda põlle se just mitte, waid teised rahha mehhed, kes ülle piri wäljas, on seks paljo awwitanud ja Prantsuse riik on ennast sellega ülle pea ja kaela mölla sisse lükkanud, nad teggid sedda kõige ennamiste selle pärrast, et siis, kui Saksa rigiga tassa sanud, siis ka wöera wäggedest, mis neile ka müratumat kullu teagid, lahti saaksid. Saksa rigiwallitsus ommalt poolt jälle ei olle sedda makso neile selle pärrast mitte peale pannud, et ennast sellega rikkastada, waid et omma kullo tassutud saab ja et Prantslane peab targaks sama, egga mitte ni kergoste teiste peale jooksma. Saksa rigiwallitsus on sellega üht iggawest rahho Eüropale tahtnud sa ta, mis ehk wahhest ka nüüd tõeste saab sündima. Need kaks aastad, mis präsident Thiers Prantsuse rigi politika wankert kutsis, on tõeste Prantsuse maad ühhe hea korra peale saatnud, et ühhe sesugguse lühhikese aeaga üht ni suurt summat on jõudnud wälja maksa. Nüüd ei olle Saksa rigil Prantsuse rigi ülle ennam middagit ütlemist, waid nende wahheline  ollik on otse, kui igga teise rigiga; kaswago  ka nende wahheline rahho ühheks kindlaks  ja jädawaks rahhuks ja nende sõbrus ja kokkoleppimine sago pallawaks armastuse läbbi. Berlinist. Hannoweri asjust. Mönne aasta eest taggasi, se olli wist aastal 1866, kui Eaksama Austriamaaga rinno koos olli ja Uusttialased ärrawöedetud said, kaddus ka Hannoweri  riik maa pealt ärra ja langes Preisi külge, ning nende kunningas Georg jäi ammetist  lahti. Sest sadik on seal ikka nukkert meelt ja nurrinat ja paljo Hannoweri rigi allamaid,  kes omma endise kunninga pole hoiawad  ja nüüd otse suust walja ütlewad, et nemmad  ei nõua ükspäinis mitte sedda, et nende kunningas Georg jälle troni peale saab pantud,  waid ka ühtlase sedda, et Elsas- Lootringen  Prantslasele saab taggasi antud. Üks Hannoweraanlane kirjutab ühhe saksa seitungi läbbi: Saksa-Hannoweraanlaste partii ei kosta mitte ükspäinis omma partii õiguse eest, ei sowi ka mitte ükspäinis, waid nõuab ja söddib  ka omma rahwa ja omma kunninga õiguse eest, agga ka omma waenlase õiguse eest, sepärrast  sowib ta ka ja nõuab kõwwaste, et Hannoweri  riik jälle omma endise ollemise sisse saaks tõstetud, issiennesest mõista, aina üksi seaduslikul teel ja seädusliko wäega, ülleüldse ja ilma sündimata prii wallitsemise läbbi. Nenda hellisewad kellad seal pool.' Austriamaalt. Ztalia kunninga wöeraspeust kirjutakse Wini linnast: Se ajab monne surema mehhel silmad wägga parrane,  et Ztalia kunningas Austriamaale Keiser Prants Zosepi jure wöeraspeule lähhäb ja arwab  sedda ülle innimese mõistuse käiwad, kui mehhed, kes ommal aeal wägga werriselt teine teise wasto seisid ja Ztalia kunningas Austria keisre käest kaunis sure tükki maad omma tasko toppis. Kas ei pea Austria keisre südda werd tilkuma, kui selle peale mõtleb, kuida asjad ommal aeal temma ja Ztalia kunninga wahhel  ollid ja Ztalia kunningas ka temma käkini  eest Neaple linnast wälja ajas ja sedda kunningriki  omma rigiga ühhendas. Kõik need hawad peaksid ommetige alles wallutama; agga kuida näeme, on need sured mehhed, sedda mis olnud ja mis mõdaläinud, unnustuse merresse  mahhamatnud, egga mõtle ennam selle peale. Meie suggused mehhed ei tahha sedda, kui teine teist nattuke pahhandanud, kuidagi andeks anda, waid südda tuksub ja kissub käed russikasse ning nõuab kätte tassumist; selle polest on suurde meeste assi koggouiste teine. Wiinlased ei tahha sedda naljalt uskuda, et 306