nema, agga sellegi parrast ikka mässajate seltsi liikmeks jäi. Aastal 1831, kus Romagnas mässamine tõusis, ruttas ta omma wennaga Bologna selle aegse rigiwallitsuse jure ja heitis  temma tenistuse, agga kunninga Ludwig Wilipi nõutamise peale, sai ta jälle lahti lastud  ja piddi Bolognast ärra pöggenema. Ni haige, kui ta sel korral olli, sai ta Austria söakohto ja Roma politsei kohto polest tagga aetud ja otsitud, läks tal õnneks omma kawwaluse  läbbi, Jtaliamaalt Prantsusemale pöggeneda,  kus ta lühhikene aeg Prantsuse rigiwallitsuse  ka teadmisega sallamahti ellas. Aastal  1831 Mai kuul on ta piddand Jnglismale minnema, kust ta pärrast jälle Arenenbergi laks ja sealt olla üks Pola mässajate selts tedda omma pea mehheks kutsunud, mis ammetid  ta ka olli wastowotnud; agga enne kui ta weel senna sai, tullid sönnumed Dresdeni linna temmale wasto, et Warshawi lin mässajate  käest olli ärrawöetud, sepärrast poris ta sealt ümber ja läks taggasi. Need ettetullewad  aastad ollid wähhem tahhelpannemise wäärt, sest et seal ennamiste kõik waggusi möda läks. Aastal 1834 sai ta Turgau aupürjeriks  nimmetud ja sellesamma aasta Juni kuus se patent antud, mis läbbi ta Berni maakonna sure tükkiwäggede peamehheks nimmetud sai. Nüüd läksid mönned aastad möda, kus suurt tahhelpannemise wäärt asja ette ei tulnud  ja selle aea sees kirjutas temma ramatuid  ja kuida üks wanna sönna ütleb: ..kellest südda täis, sest rägib suu", otse nendasammoti olli ka Napoleoni luggu; temma süddames polnud  muud, kui söa asjad, werrewallamised ja kõik suggused massamised, sepärrast kirjutas temma ka ramatuid söddadest ja muist sesuggusist  asjust. Kui Reichsstadti hertsog aastal 1832 ärrasurri, siis sai temma kõige lähhemaks keisre Napoleoni ! aujärje pärnaks ja sest sadik  hakkas temma ka omma õigust tagga ajama  ja õigust õiguseks teggema. Ta katsus Bonapardi armastajaid ja prii ehk wabbatrigi sowijaid seltsist kokko leppitada, agga se ei läinud  tal ei milgi kombel korda; agga sest holimata,  kas nad kokko leppiwad woi mitte, wöttis ta nõuks, mässamise kombel Strassburgi  linna peale minna, mis ta ka 28. Oktobril  1836 teggi, agga se ei läinud tal ön- neks, waid ta sattus Prantsuse rigiwallitsuse kätte mangi ja se satis tedda laewaga Newüorki linna, kust ta agga omma emma häddise terwise  parrast mönne kuu parrast jälle taggasi, wöeras mundres tundmata kombel Hollandimaalt  läbbi, Arenenbergi linna tulli. Warsi parrast temma taggasi tull emist, se olli Oktobri kuul 1837, surn' temma kunninglik emma Hortense ärra. Turgau maakonnas leidis temma,  ommad mannad sobrad jälle eest, kes kui messi linnud ta ümber koggosid, agga se ärritas Prantsuse rigiwallitsust sedda nõudma, et ta ennast sealt peab wälja kassima, mis ta siis ka ähwarduste peale teggi ning Inglismaale läks; Londonis löppetas ta omma ramatuid, mis ta Napoleoni surist teggudest otti kirjutanud.  Aastal 1840, seal hakkas ta Boulognes jälle möllama ja mässam ja olli sellega Prantsuse  rigiwallitsust ni pahhandanud, et se tedda elluks aeaks mangi pölwe ja mangi kannika otsa mõistis ja panni tedda kindla wahhi alla, ühhe köwwa kindluse sisse, kust ta agga 25. Mail 1846, töõmehhe rides wälja tulli ja metsa pöggenes. Künni Küünla kuuni ellas ta Londonis kadaka pölwes ja ilma kellegi teadmata; agga siis hakkas tuul jälle teiselt poolt puhhuma ja assi poris Napoleoni kassaks,  et wois warjo paigast jälle wälja tulla ja kui õige mees iggaühhe otsa wadata. Prantsuse  rahwa koggo olli sedda köwwaks seäduseks  teinud, et Napoleonide sugguselts omma jallaga Prantsusemaa peale ei tohhi astuda; agga ommetige ollid mitmed asjad nende meelt pöörnud, et 13. Junil sedda nende wasto kulutud  seadust ümbermuutsid ning lubbasid Napoleoni  jälle taggasi tulla, ta ei tulnud agga mitte enne kui Septembre kuul Parisi, ja ka mitte enne, kui tedda ueste ja ka nimmelt wiest tepardemangust sai taggasi kutsutud. Nowembri ku 27. päewal, kui se temmal jubba teada olli, et ta präsidendiks wallitsetud saab, andis ta omma wallitsemise maniwesti wälja ja 10. Detsembril olli Napoleon 6 miljoni heäledega präsidendiks wallitsetud ja sest sadik on nüüd Ludwig Napoleon Europa politika koido täht, mis nüüd ehha tähheks olli sanud ja loja läinud.  Weel on tähhele panna monned kõige suremad  asjad mis ta ellus ette tulnud ja neist 38