Suurhertsog Preisi wasts wägga 'nMda et ta smma suggswssW Plelst wamilit, ennam ommaks suggulaseks ei pea za püab teist sellega wihhale ärritada ja pahhandada,  et omma pissukese rigiwallitsejaid Hannowerist  ärrapöggenenud mehhist wöttab. Nenda  Vn ta hiljoti Hannowerist lahti lastud ministert  von Hammersteini ommaks ministriks MNMetänTd; ja nenda teeb ta iggas asjaskõik  wasto Preisi ku.nninga tahtmist. Gmfist kirjutakse 8. Junil, et Preisi kuningas  nimmetud päwal, parrast lõunat kells nelli kalli terwisega senna jõudnud, kus laksed rahwa üllemad temmal raudtee hswis wasto olnud tedda terretamas. Kõik lin olnud  wägga kennas pühhade ehtes. . PstSdÄWM Laste issa gümnasmmi kölipois,  on üks wägga assi ja ei tulle iggas paikas ette. Potsdami gümnasiumi peal on hiljoti arraminnejaid kolipoissa eksaminiritud  ja nende keskes istunud üks täis kaswanud  tubli habbemega mees, söa aumärgid undas,  kes kõikide pealt kulajate silmad ennese pole tõmmanud. Nimmetud ärraminneja kolipois  olnud Teowil Peterek, 33 aastat wanna, kes Potsdamis kardi jäägre pattaljonis, kui weltwebel teninud ja ka kui weltwebel aastal 1866 söatulles aumärgid rinda sanud; pärrast sedda olnud ta, kui alläm metsa wallitseja. Temma ainus sowimine olnud omma wamilile (ta M na ese mees ja mitme lapse issa) üht parremäd eddespiddist ollemist murretseda ja lootnud sedda siis sada, kui üllemat metsawallitsuss  kohta woi b sada. —Jm meks pannemife  wäärt ussinusega olla ta nõudnud, sedda mis koli öppetusest temmal pudunud, õppida ja katsunud ni kaugele aeada , et minnewa aasta Öktöbri kuul gümnasiumr üllema klassi wastdwöetud. Seal istunud nüüd se habbenik ja aumärgidega ehhituh mees koli pengi peal, km koli-pois, koli poiste seas, kes igga pääw ta poead olleksid woinud olla. Omma eksami kirjaga, olla ta ni hästi teinud, et su sönna eksami ennäm ta käest põlle nöu? tud. / Jtaliamaalt. Wanna paawst Pius IX. on 6» Junil SMMa 25. paaWstiks samise aastat  hakkanud, kus õnne so-WMised iggast uksest  ja" haknast fisss! langenud ja se olla sure pühhandttsega sures Peetri -kirrikus allustud. Zssiärranis tahhelpMüemise wäMt Dn temma -kõnne, mis) ta^kokko'tulnud kontsiliumi issade Wasto piddanud, neid kolme jausst jaggades. Esfimesss jaus ollid kõik need, kes kindlad SMmas uskus ja Merisemata ka senna jawadz teised, kes kahhes mõttes lonkawad ja kolmandad,  kes selle peale jawad, temma wasto seista. Ta olla lubbanud wahhepiddamata iggaühhele omma paawstliko õnnistamist jaggada; agga seal jures ka pool nalja kombel öölnud, et meie päiwil mönned köwwaste selle jure jäwad, usk ollq kahhe suggune: üks mis Roma linnas  ja mis sest pühha linna pirist wäljas. De olla lubba isstsnnesest mõista, wälja pool piri on pühha Pauluse ja Roma linnas agga pühha Peetruse usk. --- Se on nüüd pühha issa könne, ja kellest ühhe inmmese südda täis, olgo temma paawst, woi kes tahhes, sellest rägid  su. KreVsmmKlt» Kuida tö nsnda palk ;se peaks smmetige iggal Ühhel tuttaw õllemai Athenast kirjutakse 8. Zunil: ..Eila hommiko said wiiA Inglise sadikute mõrtsukast surmatud." - Wata! seal La on? Mis sa teisele teggid, sedda tehti sulle jälle. Ärra te kurja, siis ei tchta sulle kurju. ; Aeawiteks. KitssHansja SokkoKarel, möllemad tublid  näppo mehhed, tullid kord mõisa öunapu aeda. Aeawaht, kes neidnaggi sissetullewad, hüdis: ..Mis t'e warga-näud sia otsite?" ..Ärra olle kohhe ni rop", kostis Hans, ..meie ei olle weel middagit warrastanud, tullime agga watamu, kas' sa ka holega wulwad;" .ja issi teggid, et äeäst wäljä said. Lissa. Peruust. Meie aeal Lahhab tüttarlaste ello wägga pahhaks ja häbbielluks minna; nad otstwad au assemele häbbi, sest et nende sess wägga liig paljo kes pordo ello armastawad 207