Perno Postimees ehk Näddalileht 1873 Mnes WchTNNs, neljapäew 8. Märtsil.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddclas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal pärrast  lõunat. Hind on Peruus 1 rubla 30 kopp. ja postirahhaga 1 rubla NO kopp» Ses lehhes seisab. Postimees ja Mäekülla Jakob. Ommalt maalt: Liwimaalt: Katse assi. Riast: Kas rohheline  wärw kihwtine? Eestima kolidest. Tallinnast: Sõbra kirri. Peterburgist: Keiserlik käsk. —Parade. Simbirskist: Kolidest.Wö eralt maalt: Saksamaalt: Saksa-Prantsuse wahheline assi. Baierimaalt: Söameeste munder. Inglismaalt: Kunningana reisist. Hispaniamaalt: Telegramm ja wastus. Madritist: Karlistlased. Uemad sönnumed. Postimees ja Mäekülla Jakob. Postimees: Terre õhtust Jakob! Wata mis uhkeks sa jubba lähhäd, käisid linna ladal, agga ei tulnud mind watama. Jakob: Terre Jummalime. Noh, anna ommetige aega, et termist wasto wottan, hakkad  jubba kohhe raggama, jo se so ammet on, et sa ühhest teisa käid ja juttustad, mis õlled  kuulnud ehk näinud, mis eest sulle siis palka maksetakse; õlled ka selle tarwis meel üsna ka ps ja tuggew, sa ep lähhegi wannemaks;  agga mo sammud lähwad igga pääw lühhemaks ja kõndimine raskemaks. Egga ma ka sind põlleks watamata jätnud, kui ma ladal Min, agga aeg läks aöjo tallitades kaunis hiljaks, sest et seal mul ka omma nattuke teggemist  olli. Kahhatsen issigi, et senna ei janud,  agga ei woinud parrata; jäin nago pool koggemata hobbuste kaupa ja wahhetamist pealt watama, mis kül parrem üsna näggemata õlleks woinud jada. Postimees: No, mis sest siis wigga, et sa sedda näggid, said ommetige mõnda nalja ja kentsakat tükki nähha. Jakob: Ragid sa sedda ommast peast, woi mönne teise jarrele? Kas se mönni kellegi nalli wadata o, kuida wannu orjatud ja waewatud lomi pinatakse ja waewatakse? Monni olli üsna pärris kondi purru, piddi agga ka teiste seas lätsis ollema ning erkust ja wirkust mariti  temmale wemla ehk piitsaga möda külge. Üks waene mees olli wist koddo unnustanud, omma hobbust öppetamast, woi olli waene loom sedda tee peal peast kaotanud, piddi lada lätsis öppetust sama. Mees hoidis hobbust ohheliko piddi kinni ja siis andis wemlaga kül ühhele ja teisele pole külge möda, agga hobbune tahtis ka näidata, mis temma mõistis,  aeas ennast kahhe jalla peale püsti ja siis laskis taggasi sellili mahha, õnneks et kegi