Perno Postimees ehk Näddalileht .N Itt t«77 2Zne sPernus, reede 11. Märtsil.^ aasta Perno Postimees tuleb nädalas ükskord mälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud uääwa! ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel päämal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Negister: Widsi saarde missioni tööst. Omalt maalt: Audrust: Õnnetu surm. Pernumaalt: Tulekahjust. Weel tulekahjust. Ülekohus ei seisa kottis. Peeterburgist: Türgi asjust. Wõidu numred. Wö eralt maalt: Inglismaalt: Saksa keisre trooni kõnest. Semlinist: Servini asjust. Türgimaalt: Kristlaste elulugust. Teadaandmised ja kuulutused. Widsi saarde missioni tööst. Widsi saarest on üleüldse ligi 230 pead ja 80 on neist, kus inimesed peal elawad; iseäranis  on need saared Söbruse saaredest lääne pool, aga Uue seelandist põhja pool. Suuremate  saarde nimed on: Witi-Lewu ja selle pealinn  Mbau; Wanua-Lewu, selle pealinn ka Mbau; Tawiuni, selle pealinn Somosomo, Kandawu, Lakemba Onu. Liig palawad ilmad  saamad saal sagedaste mere tuuledest jahutatud,  seepärast on sääladne luhwt terwisele wäga omalik ja tulus. Nende saarde peal on aga kaks aasta aega, see on: üks märg aeg, mis iseenesest ka soe on ja see on meie talwe aeal ja teine aeg on kuiw, ja iseenesest külm, see on siis meite sume aeal. Maa on sääl iseenesest wäga hea ja wiljakandja maa, ka kaswawad sääl kõik sugu sojamaa puid ning rohtusid, mis iseäranis kõik wäga jöudsaste ja lopsakalt kaswawad; saa! on kokuspalmi puid, pananisid, sitroni ja apelsini puid, türgi pippart, suhro roogu, poomwilla ja muid selle sarnatsid puid leida. Loomade poolest ei ole need maad kuigi rikkad, neid pole säält suurt leida, olgu siis, et siin ja saal Australiamaa sigu ja koeri ning lindusi näha olnud, aga seda rikkamad on mererannad kalade poolest; neid on sääl mõnikord wäga rohkeste saada. Kuida ööldud, on maa Jumalast wäga kenaste  kõige annete poolest loodud, kõik kaswab iseenesest, nago paradisis, kus Ädam ja Ewa omal aeal elasiwad, aga kõik seda, mis Jumal ° nii kauniks on loonud, on inimesed oma pattudega  äraroojastanud ja otse kui hirmsaks põrgu eestkojaks walmistanud. Inimesi on sääl umbes hinge elamas, mis iseenesest  üks sega rahwas näitab olewad; see on üks rahwas, mis Papua ja Malaii rahwast  kokku sulanud. Kaswu poolest on nemad  kõik tugewa kehaga, aga karwa poolest muist musta ja muist tõmmu ihukarwaga;