ned randa läinud ja seal omma surma leidnud.  Hispaniamaalt. Mässajatest. Sealt ei tahha tünnini mee! parremaid sönnnumid tulla, kui ikka mässamisest ja wastopannemisest.  Sönnumed, mis 12. Nowembril Madritist  tullewad, ei kuluta jälle middagist head, maid agga tüllist ja pahhandusest. Hiljuti on Madritis ja Murtsia makonnas wastopannemist ja tülli küllalt olnud, ja mispärrast? sest et nori mehhi kästud wäetenistusse astuda; ka Bartselonas leitud siin ja seal tülli köbbinat, agga weel mitte üsna awwalikult. Mässajad, kui nad muud pahha ei sa tehha, siis löhkuwad  nad ommetige telegrahwid ja sillad ärra ja selle tööga lähhewad eddasi.  Undalusienis,  Murtsias ja teistes lõuna Hispania makonnades  põlled se wanna mässamise tulli eddasi  ja ued mässajate seltsid kaswawad mannade körwa. Kunninga termis peab igga päewaga  parre maks minnema. Uemad sönnumed. Pernustõ» Detsembril. Tänna on jälle noor talwe maas, mis sedda lubbanud, et rattad seisma pandud ja sani jallased jälle likuma hakkanud. Külm on ka jõele jälle kane peale pannud, et j alla innimesed jubba eila, kui warresed ülle jooksid ja padi mehhed asjata  kutsusid, et weel paar koppikat tenida; hobbuse mehhed käisid ikka sure söupadiga ülle Eila öhto olli meil 9 kradi ja tänna hommiko kradi külma. Peaks ta ka nüüd talweks - jäema, et puid jälle woiks sisse todud sada, sest pude nälg on nüüd kõige kibbedam. - Mödaläinud rede hommiko, se on 1. Detsembril tulli üks Perno kauba laew ..Ottilie" wäljamaalt  kojo, mis ka wist se wimane on, mis se aasta meie saddamasse on tulnud. . Riast, 29. Nowembril. Ria linna öppetajad  on sel päewal omma sinodi Peetre kirrikus  jummalatenistusega hakkanud. Peterburgist. ..Wallitsuse teadaandja" könneleb: 24. Nowembril enne lõunat kello i'kõ/4 tulli kunninglik kõrgus Preisi prints Karl Berlinist Peterburgi ja temma liggisöit- jad on Hofmarshal krahw Dönhoff, obrist von Böhn, kammerherr krahw Dönhoff ja kui adjutandid major krahw Seis sel! d'Uiks ja von Prittwits. 28. Nowembri! on kunninglik  kõrgus prints Karl, Nikolai raudteed kauda ühhe kurir massinaga Peterburgist Moskwa sõitnud. - Wologda makonnas on terwe karri näljatsid hunta nähtud, mis nüüd wimase! aeal wägga paljo hobbusid ja lehmi mahha murdnud. Berlinist, 30. Nowembril. Ministrite wahhetus ja nöupiddamised kirriko seaduse ülle, peawad sennist seisma jama, künni würst Bismark  jälle Berlini saab taggasi tullema. Se wimane jaggo kolmandamast milliardenist, peab nüüd maksetud sama. Berlinist, 1. Detsembril. Olli ikka kuulda,  et kroonprints jälle piddi Berlini tullema, agga nüüd ööldakse, et ta ni pea weel ei sa tullema. Kolera Vöhmi maal peab ikka ennam  kaswama, kui kahhanema. Wanna keiser Napoleon olla Rouherit ennese juttule tulla lasknud. >.^onOomist, 27. Nowembril. Eilasest sadif  ja mässab hirmus torm ja marru, mis Inglismaal wägga paljo kahjo teinud; . saddaknad ärralöhkunud, innimestele wigga teinud,  korsnaid ärraHurrustanud, hakna rutisi katki peksnud ja maast ülleskiskunud.  Kalku ta st, 29. Nowembril. Hineeslased olla Taliwu linna, se on Pontai pealinna, ärrawöitnud ja Momeini linna sissepiranud. Mönnesuggused sünnumed. Kõrge wannadus. Se aasta 18. Septembril  on üks wanna täddike, nimmega Ann Kampel, kes 139 aastat mannaks sanud, ärra surnud. Ta on aastal 1742 Shotti maal Sküe sare peal sündinud, 50 aastat järge möda kaptein Murrai jures ülle pima olnud ja kui ta 87 aastat wanna, läinud ta Amerika  maale, kus ta weel 43 aastat Kanadas ellanud. Ta olnud üks wägga tööteggia ja naljakas künni kaks päewa enne surma. Mödaläinud  suwwel olla ta weel iggapäew 12 lehma  lüpsnud; 24 tundi enne surma on ta ke- 405