tarlapsed walges rides ja neid Mi, kui hea karri walgld lamba tallesid, igga ühhek lille kimbud kaes, mis nad selle sure küllalise jalge ette puistasid; kõik otastd tedda tullewad. Minna iggätsesin ka meie tullewat mgi emma nähha ja läksin na arwata keskhomMiko aeal saddamasse; ennäh! rahmast olli jubba tuhhandete  kaupa seal koos» Sured uhked *au- wärrawad Ollid senna ja linna tehtud, kust suur keiserlik kõrgus Suurwürstina piddi läbbi Mtma. Na arwata nattuke enne kello lv. " minnul pastla mehhel ftsuggust tikso riista Laskus ei olle kuuldi merre peal suretükki paukumist,' siis tõusis igga! otäjal rõõm süddsmesse  ja se käis suust suhhu : nüüd ta tulleb!  -- Trompsdid jä passünad hakkasid hüüdma.  Jah ta tulli. Sure römo ja hurra öiskamisega wöeti tedda wasto sa sealt sõitis ta otse linna sisse, esmalt kloostri ja sealt Ollewiste  kirrikusse ning parrast teiste kohtade peale ja römo õiskamine kulutas, kust ta läbbi sõitis, mis kaugele olli kuulda. Minnul ennesel  olli se ön tedda liggimalt nähha, ma kahmasin w'a kaapU peast ja viskasin süddame põhjast: ..Meie tullewäne rigi emma, keiserlik kõrgus Suurwürstina ellago hurra! Agga iinmeks On panna, et se kõrge naesterahwas Mitte rietes uhke ei olle. Kahjo et miNno Kadri mitte linnas ei olnud, ta õlleks näinud ja mönne sidi rättiko ostmata jätnud. Temma  tulli kui emma lapsi watama; ta wöttis smma allamate römo öiskamist heast süddamest  wasto. Ahto särras lin römo tulledest ja keiserlik kõrgus Suurwürstina witis aega liggi keskööni, siis sõitis ta na arwata kukke essimese laulo aeal ööse saddamasse ja sealt laewa peale; rahwas wöttis tedda oiskades wasto ja satis tedda öiskades minnema. Noh, olle terwe tullemast, head teed. Jummal kaitsko ja õnnistago sind, räkis minno sstdda. Nenda peame, w'a paunamees, kui rigi allamad  teggema, se on taewa Jssa tahtmine. Harjo Karel. KrovVAadtist. Amerika söa laew. Juni ku 27. päewal on üks Amerikama söa laew, kus 2õ suurt-tüW peal ja admirali Beggski laewade kommandust, Kroonstadti linna tulnud. Kroonstadti linna seitung üt- leb nä körwalt kuulnud ollewad, et sesamma laew selle nõuga senna tulnud, et nende laewade  seltsi tahhab heita, kellega keiserlik kõrgus  Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh Amerika  maale tahhab minna. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Prantsuse mitrailleusenidest  könnelewad saksa seitungid tagga järrele weel nende kassust, ja kahjust. Berlinis  on üks seitung selle nimme al ..Soameestenäddalaleht"  ja seal sees könneleb üks, kes nago näitab nende riistapudega wägAa tuttaw  ollewah, wist on tä issi ka wimases söas Prantslaste tulle ees olnud, et ta ni selgeste sest teab juttustada. Ta ütleb üsna awwalikult,  et üks mitrailleusen Ühhe juretükki wasto middagi ei olle. Liggidal on ta mees kül tapmas,  agga emale laskmise tarbeks ta ei kõlba, sest et temmal trehwamise wägge ei olle, ta pillab ommad kulid laiale. Ehk on wöeras wäggi kantsi ehk mu marju tagga, siis ei woi sedda riistapuud, suggugi prukida, tal pudub se wäggi, üht kantsi lõhkuda, mis wasto pärris  sured-tükkid, kantside lõhkumise ja purrustamise  peale wägga meistred on, neil on omma  täis trehwamise ja lõhkumise rammo käes, ehk olgo siis, kui waenlane liig kaugel on, et ta senna male ei üllata. Kuida ööldud, on ta liggi lähhedal üks hirmus mõrtsuka riist, agga kaugele middagi wäärt. Sest wöib siis igga mõistlik ärra nähha, et kartätside sured tükkid eddespiddi söas mitte need kõige tillemad  ja tarwilisemad söariistad ei olle, kelleks mönned neid piddawad ja neid seks kidawad. Selle asja ülle wöiwad agga mehhed otsust anda, kes nendega on ümber käinud, meie suggune, kes muud söariista ei tunne, kui sulge, jägo omma otsuse andmisega kaugele teiste selja tahha ja ärgo hakkako ilma asjata suud prukima ja ennast targaks teggema. Wöttame parrem teist asja ette, ja üht sesuggust,  kellest selgemat otsust anda woime ja lähme nüüd sekord esmalt Münheni linna ja matame kuida nende waggede sisseminnemisega luggu olnud, kas on kül pühhandlik ja rahwa melepärrast 247