Saksama ja Austria wahhelises asjus, mis jubba kord ette wöetud. Kas se Austriale kassuks woi kahjuks, kes sedda woib ette öölda?  Kõik selle rigi ollemine on wägga kirju, sest et seal ni mitme suggune rahwas ellab; kus jubba mitmesugguize rahwas, seal on mitmesuggused  mõtted, sowimised ja tahtmised ja sellepärrast ka wagga raske neid ühhe kübbara  alla panna. Ühhes sesugguses rikis ei olle ka ministrite assi, kellegi lapse mango assi, waid seal peawad wäggewad ja raudse waimoga  mehhed ollema, kes igga tuult ei karda. Pilliroo sarnatsed mehhed ei kõlba sesugguse sure ammeti peale; sest need lassewad ennast iggast tulest senna -ja tenna kõigutada ja se on ühhe rigile sureks kahjuks. Prantsusemaatt. Wäljarändajad. Parist' töörahwas langeb sealt salk salga järvele  wälja ja ei lähhä nad mitte ükspäinis ennam Ämerika ja Inglismaale, waid ka Wennemaale langeb neid arvutumast. Alles kahhe päewa eest läksid 50 prongse töömeest Wennemale, kus parremat tenistust lodawad leidwad. Elsassi töömehhed, kes hiljoti Parist  ja Prantsusemale tullid, ei pea seal mitte rahhul ollema; se on: nende tahtmine ei sada mitte täidetud, woib ka olla, et neile üllekohhut  (ehhakse. Elbeuwis, kuhhu Elsassi wabrikant  Wränkel olla kollinud ja kuhhu ta ka ommad töömehhed kasa wötnud, olla weikene  tülli olnud. Prantsuse söamehhed olla endid kokko koggunud ja siis ühhel ösel wabriko  meeste kallale läinud. Zeised kannatanud kül, agga kui Prantslased jubba mitto tundi olla müllanud, läinud Elsassi mehhed, kes kõik tuggewa kehhaga ja enne wäe peal teninud mehhed on, wälja nende peale ja pillutanud neid laiale. Ülleüldse peab se iggal pool Prsntsusemaal nenda ollema, et Elsassi mehhed  Prantslastest pilgatud ja laimatud samad. Prantslane armastab wägga sedda, et temma ikka iggal pool teiste ees on, egga ta selle peale ei wata, kuida ta senna sanud, kas õiguse woi üllekohtuga. Prints Napoleon, kelle hamba iggemed jubba ammugi Prantsuse kenna õuna järrele kihhelesid,  on katsunud kord hammustada, agga ei elle õnneks läinud; tal olnud töwwa lotuS kmdralradi präsitentiks sada, agga se läinud tühja, rahwas ei olle tedda wallitsenud. Tal olnud jubba ammugi wanna Napoleoni polest kirri taskus, mis ta siis, kui präsitentiks õlleks  sanud, ka kohhe rahwate wömud ette luggeda, mis ta siis ni maggusaks õlleks teinud,  et kõik Prantsuse rahwas ommad käed temma järrele õlleks wälja flrrutanutz; siis õlleks ka kohhe wabbatriik kirjast mahhakustutud  ja keisre riik jälle kirja ülleswöetud. Agga se läinud kõik tuulde! Inglismaalt. Künningana terwisest.  Londonist kirjutakse 14. Oktobril: Kunningana  Wiktoria terwis on jubba mõnda aega waene, mis tedda ka kelab omma rigiwallitsuse  asjo nenda ajamast, kuida wallitsus  sedda ühhe wallitseja käest nõuab ja se teeb Inglastele möndasuggust Murret ja sest on siis ka rahwa kätte mönnefuggused juttud tulnud>  nenda kui : Kunninganale olla nõu antud,  ammetist lahti wötta, wöi on temmal ehk jubba ennesel se nõu sedda tehha. Üks inglise seitung könneleb, et ministrid enneste keskes selle ülle nöu piddanud, et kunningana üks ossa rigi wallitsust omma poea, prints Walesi kätte peab andma ja et temma rigi präsitenti ammetit  omma kätte wöttab. Selle wasto olla nüüd siin ja seal wasto seismist kuulda ja lissawad selle kinnituseks senna jure, et kunningana  terwisega luggu igga päewaga parremaks  minna ja lotus olla, et pea üsna terweks  saab ja siis temmal wöimalik, issi rigi asjo tallitada. Kõik on Jummala käe, küllad  same nähha, kuida temma saab seädima. Tiirgimaalt. Weikene tülli. Tülli ja tulli on möllemad asjad, mis  peawad  sama, kui kord on lahti peäsenud, muido wöiwad wagga suurt kahjv tehha. Siriamaal  on Druseni, Kreka ja Maronitenide wahhel wanna tülli ja pahhandus jälle lahti. Nimmelt on Maronitenid, kes ni kaua, kui Prantsuse riik ommas wäggewuses kulus olli ja õitses, temma sülle laps, kes ta kaitsmise al seisis, müllama ja mässama hakkanud. Et luggo Libanonis sesuggune, sepärrast on ta ka wägga kardetaw, sest et wanna Türgi pruvk seal ka likumas ja torkimas. Konsulid, kes 368