kõige ommandlikum ollewad. Selle maea üür ja koli kullo arwatakse aastas kue saea rubla  peale, agga sedda kaptali ei olla kussagi koos, kust se woib wäljamaksetud sada. ..Balt. Wehstn." on ka walmis, kui kegi selle koli allustuseks  middagi anda tahhab, andid wastowötmas.  Peale selle, on sellesamma seitungi teadaandmiste sl ka se kulutus, et Ria-L.ätti seltskond, ommas udes seltsi maeas, 20. Webruaril  parrast lõunat kello pool seitse kontserti  anda tahtnud, kus kolmas jaggo sissetullikud  selle koli heaks lubbawad. Liwimaalt. Keige wannemad õppetajad,  kedda kindral-supertent Sonntag, kes Juli kuul 1827 ärrasurnud, ammeti peale seadnud, on wiis wsel ellus. Essimene neist on wanna Pölwe öppetaja Schwarz, kes hilja aea eest omma sVaastast ammeti Jubeli piddo piddas; teine on Kurressare üllem öppetaja  Hesse, kes aastal 1821 Perno saksa koggoduse abbi-öppetajaks seatud: kingib Jummal  temmale kallist termist, woib tullewa aasta omma svaastast Jubeli piddo pühhitseda; kolmas  on Rodenpoisi öppetaja W. Walter, kes aastal 1824; neljas on endine Audro öppetaja Paul, kes praego Tartus ellab, ka aastal 1824 ja wies on Laudoni öppetaja Schmidt, kes aastal 1825 ammeti peale seatud. Peale selle könneleb Ria kirrikoleht,  et Karroli öppetaja Prantsen ennast tahhab ammetist lahti wötta. Tallinnast. sUus Tallinna raekohhus olla, kuida sealane seitung könneleb, Eestima abbi öppetajat Bruhnsi Tallinna Jani koggoduse üllamaks öppetajaks kutsunud. sSola Eesti kubbermango  wallitsus annab teada, et Keisre Herra 31. Detsembril 1869 kõige kõrgemalt reihsradi  heaks arwamist, wäljamaalt sissetodud sola tolli polest, heaks kiitnud ja kindlaks kinnitanud ja selle jarrele on iggas saddamas, kus sedda agga Wennemale tuakse, ühhetassa tolli-rahha, se on: kopp. puda pealt maksa. sWabrikute arro Eestima kubbermango seitungis antakse teada, km paljo wabrikuid 1869 Eestimaal töös ol- nud. 1, Eggersi pabberi-wabrik Tallinnas, kus 17,858 rubla 50 kopp. eest pabberit, 2, Lohberg tikko-wabrik Tallinnas, kus 3000 rubla eest tulle-tikkusi, 3, Weir k Co. kaasiwabrik  Tallinnas, kus 14,858 rubla eest kaasi, 4, Lesse Söderströmi proua rauawallamise wabrik Tallinnas, kus 13,039 rubla 98 kopp. eest massinaid, 5, Baron Ungern-Sternbergi kallewi-wabrik Hiomaal, kus 415 tuhhande rubla eest kallewid, 6, Sellesamma wabriks perremehhe parralt pöllo-tö massinate wabrik, kus 15 tuhhande eest massinaid walmis tehtud,  7, Sinowjewi Co. auro-saeweske Narowa  jöe suus Hungerburgis, kus 67,330 rubla 55 kopp. eest - laudo leigatud ja 8, Krähnholmi poomwilla kedramise ja kuddumise  wabrik Narwa lähhedal, kus 6,468,975 rubla eest kaupa walmis tehhakse. Kõige nende wabrikute peal on ülleüldse 4633 tömeest koos kellest 4000 Krähnholmi wabrikus. Neist on 4580 Wennerigi allamaid ja 53 wäljama innimest. Baltiskist. sÄuro - laewade käimi- Tallinnast kirjotakse: se olla tõeste tossi, et eddespiddi Baltiski, Hamburgi ja Lübeki wahhel auro-laewad korra järrele käima hakkawad  ja kui sellega esmalt järje peale on sanud, siis peab ka Baltiski ja Hulli wahhel korraline  auro-laewade käimine hakkama. Se ei woi ka teist wisi olla; saab raudtee ükskord walmis, siis peab ka merre-te walmis ollema, et kaubad, mis auro-massinad Baltiski towad,  sealt jälle kohhe eddasi ülle merre wöerale  male woiwad murretsetud sada. Kui Baltiski auro-laewade läbbi Hamburgi, Lübekki  ja Hulliga ühhe teise lähhedale tõmmatakse,  siis on ellajate kaswatajatel korraga kolm kohta, kuhhu nende ellajad nago masikad käest ärra noppitakse. Wimasel aeal on Amerika  maalt wägga paljo lihha Znglismale todud,  mis agga selle pikka ma takka wärskelt põlle woidud senna todud sada sola lihha ei lasse ennesega nenda möllata, kui wärske. Siit meie maalt wiwad nad selle lühhikese  ma takka ellajaid elluselt senna. Ei olle siis karta, et lihha nael oddawamaks lähhäb, kui praego on. Hispania-, Pöhja-Prantsuse-,  Hollandi-, Saksa-, Rootsi- ja Norramaalt 76