täitnud ja omma köhto täis sönud, anti ka sögi wahhel kallist öllut peale jua ja selle peale kallist jodawat mina klaside sisse kallata; sedda  jues tõusis ütlemata suur römo kissa ja mitme kordne hurra viskamine, ue kolimaea ja nore paroni herra terwiseks, kelle nimme ka meie uus kolimaea kannab. Parrast sedda todi weel kohwi ja wärsket saia jures ning ka kallid  siggand suitsetada, kus jures rõõmsa süddamega  maggust jutto sai westetud. Aeg läks löbbusaste eddasi ja kelloke olli jubba öse 12 sanud, kui Jummalaga jättes ühhest teisest lahkusime, ja sellega lõppes meil se tähtjas päew. Sowime wimaks, et Jummal õige rohkeste  sesuggusid herrasid lasseks siggineda, kes nenda kolide eest murret kandwad. K. O. Ommalt maalt. Miast. Ria-Dünaburgi raudtee sissetullik on 1. künni 8. Oktobri ku päewani olnud: 1871 aastal 27,875 rubla ja s. a. 40,856 rubla; se on siis, et se aastane sissetullik 12,981 rubla surem on minnewa aastasest sissetullikust. Kirjutakse ka ühtlase sealt, mis kaupasi neil se aasta Oktobri kuul kõige rohkem  sissetulnud, ja need on: ..Nende omma raudtee jamadest linna seemnid; Dünaburgi- Witebski raudtee jamadest linna seemnid ja* wanno raudtee rando; Orel-Witebski raudtee jamadest kannepid, kannepi- ja linna seemnid; Orel-Gräsi ja Gräsi-Tsaritsüneri raudtee jamadest  rukkid ja kaero; Moskwa-Bresteri raudtee  jamadest linnaseemnid ja Moskwa-Kurski raudtee jamadest kannepi seemnid ja rukkid. Keeldus. Kuida ..Wall. teadaandja" juttustab, on suur Majestät Keisre Herra kõige kõrgemalt, hommiko Siberima kindralkubberneri  herra, kindralleitenant Sinelnikowi palwe peale ärrakeelnud, ettetullewa kolme aasta sees senna üht uut wina wabrikud jure ehhitamast.  Svaastane Ju b eli-piddo. Sesuggusid  arruldasi päiwi tulleb wahhest siin ja seal ette ja on ka wägga kenna, kui neid mitte tähhelpannemata möda ei lasta minna. Olgo et sedda surema ehk wähhema pölwe rahwa seas, on se päew ikka üks tänno wäärt päew, kus meie Jummalat peame tännama, et ta meile termist kinkinud, ni pik aeg omma ammetid  üllal piddada. Se olnud laupäewal, 14. Oktobril, siis on kirjatähtede kokko ladduja,  kedda saksa kele ..Setzer" nimmetakse, nimmega  August Petersen, omma 59aastast ammeti Jubeli-piddo piddanud. 1829 aastast sadik on ta Rigas Mülleri trükki kojas ammeti  s ja ka praego weel seal. Jubeli piddo päewa hommikul, on temma printsipal ehk perremees ja temma ammeti wennad, temmale onne sowinud.  Selle päewa õhtul olnud wanna Jubelari  auuks piddo-söma-aeg Wöörmanni parkis,  kellest 89 innimest, ennamiste kõik ramato trükkiad, ossa wötnud. Sömalaua jures on klasid tubliste kollanud ja mitmesugguste mällestuse  sönnadega Jubilari auuks ja terwiseks wälja jodud. Kõik mis siin temma auuks tehtud, tunnistab, et ta issi ka üks auuwäart mees olnud, kes sedda auu ka tõeste wäärt otti. Peterburgist. Kuida õnnetusi, mis raudteede  peal ettetullewad, wähhendada, selle asja kallal tehhakse jubba mönni aeg holega tööd ja walmistakse raudtee ammetnikudele üht uut seadust, mis neil nende söidude jures wagga sure holega tulleb tähhelpanna. Tännini lükkati  süüd, kui siin ehk seal õnnetus sündis, selle peale, et kõige raudteedel mitte ühhesuggust  seadust ei õlle. Nüüd olla awwaliko teede ministerium, kuida Peterburgi wenne seitung sest teab kõnneleda, üht ülleüldist täieliko seädust  märgi andmise ülle raudteede peal walmis mallanud ja kokko liminud, mis nüüd nende päiwe sees selle palwega raudteede wallitsuste kätte läbbi wadata sadetud, et kus wiggadusi leidwad, senna peaksid tähhendusi jure kirjutama  ja kahhe näddala aea sees jälle ministerium!  kätte taggasi saatma. Kolera sõnn umed. Tohterdamise seitungi wimane nummer könneleb, kui mitmes kubbermangus aastal 1871 kolera többe olnud,  kui paljo innimesi sedda többe sanud ja kui paljo selle többesse ärrasurnud. Ülleüldse on sedda többe 52 kubbermangus olnud ja se többi 208,530 innimest mahha rewwinud, kellest 80,388 ärrasurnud. Kõige rohkem on kolera Tambowi kubbermangus möllanud, seal 359