Male mitte ikka üht ja seddasamma kül anda. Kui linnad põldo ülleüldse nenda kurjuste peaksid ärra lahjendama, siis peaksid meie nurga  rahwas ammugi leiwa ja mu wilja nälga jänud ollema, sest et siin jubba kaua ja wimasel  aeal ranguste linno on tehtud. Watame siis lõppuks kuidas se kahju linnale issi lia tihti teggemise jures, kui: rukkid, odrad linnad, kaerad ja jälle linnad, näitab. Essiteks näitab linna omma nõrkust selle läbbi, et mitte ennam ni pikkaks ei kaswa, kui õigus  ; teiseks, et linnal kuigi paljo tuggewust ei olle püsti seista, waid warsi, ühhe poolteise jalla pikkuselt jubba wihma ja tule käes mahha langeb; kolmandaks ei kaswata linna mitte täieliko seemet egga kiudu, sest et enne aego, warsi pärrast õitsemist punnaseks minnema, kuiwama ja kadduma hakkab ja selle läbbi seeme nõdraks jäeb, kust muidogi jälle head linna ei tulle ja nendasammoti ka kiud nõdraks jäeb, et middagi ei kannata egga kalu. Mis on nüüd selle pikka jorru wiimne otsus?  küssid sa. Wiimne otsus on lühhidelt se, et linna teggemine kassulikum on, kui mu wilja kaup, kui sedda arru järrele tehhakse.  On sul tv Ria wakkamaad kaero, siis saad 100 wakka ärramüa 150 rubla eest. On sul 10 wakkamaad hästi kaswanud linnu kaerte assemel, siis saad 200 leisikat linnu, kelle eest sa 5—600 rubla saad, kellest sa kül 30—40 rubla sõnniku kaswatamiseks pead prukima. Teiseks on sul 10 wakkamaad linnu, ja sa ei tassu sõnniku kaswatamisega linnade wõlga põllule mitte ärra, siis jäeb sul igga aasta 400 leisikat sönniko pöhko puudu, mis sinno põldu pikka mesi ärra lahjendab. Kolmandaks, rammutad sinna põldu kül wägga tuggewaste, ja ei jätta temmale ühtegi wölgo, agga külmad wägga tihti linno peale, siis jäeb so põld kül teiste wiljade kandmiseks tubli wäe sisse, agga häid linnu ei kanna egga anna ta sulle mitte ennam, sest et linna loomuse jaokesed temmast wägga wälja sawad kistud. Neljandaks, näitab se pöllo piddamise wiis kõige parremine linnade wölga tassuwad, kui: sõnnik, rukkid, ristik-heinad, odrad, linnad ja kaerad; ristik-heinad tassuwad linnade sõnniku wölla tubliste ärrä, ja linnad kaswawad head, sest et nemmad kue ja seitsme aasta parrast jälle settesamma kohha peale tullewad. Agga kössid sa jälle mis nõu sa siis mulle annad, kui mul rasked maksud lühhikeste  terminidega maksa ja ma sunnitud ollen  omma põllust agga rahha wälja kiskuda, issiärranis, kui ma ühhe sõnniku pealt kaks kord linna pean wötma? Selle peale wastan, et ärra unnusta mitte sel aeal need ees nimmetud  4 rubla wakkama peale sõnniku ja pöllo wäe kaswatamiseks prukida, - et põld teise wilja kassumiseks mitte lahjendud ja nörgastud  ei sa sest siis peab põld tihti linna piddamisele ka tossina aastaid wasto. Sõnniks  kaswatamist woib mõnda modi tehha, ni kui: 1) õlge ostmise läbbi, neist ma nurkadest, kus linnu weel ei tehta ehk hästi ei woi tehha;  2) heinde ostmise läbbi, kus suri luhtasi  ja laiusi heinamaid on, sest heinast saab kõige wäggewam sõnnik, kedda siis ka õlgede arrust wähhem woib murretseda; —3) mulla ja sammalde sönniko sisse weddamise läbbi, nenda on ka kahhekordne kassulik, mätlised heinamaad, mättastest ja küngastest tassaseks raiuda ja mättad sönniko sisse weddada; töö on kül raske, agga kassulik; 4) kui mitte muud nõu ülle ei jäe, siis kondi jahhuga woswooriliku wäe läbbi sõnniku wäe kangust surendada. Mõtle ommetige, kui sa tossina aastaid ühhe sönniko pealt kaks kord linnu wöttad, ilma põllu jaggu taggasi andmata ehk maksmata, se on, kui põld kueks jauks on jäetud  arwame 2/6 ossa 26 wakkamaad et so põllu sõnniku woi pöhhu kahju 9666 leisikat on. Watame siis, mis tossina aastade sees linnad  wälja annawad, kui kord odra ja kord kaera kõrre pealt neid wöetakse, agga kaera kõrrest arwame neid pool wähhem, se on 10 leisikat, ordra kõrrest 20 leisikat wakkamaast. 20 wakkamaast 300 leisikat a 250 kopp., teeb wälja 750 rubla, 12 aasta pealt 9000 rubla. Sõnniks kaswatamiseks 20 wakk. peale a 4 rubla, teeb wälja 80 rubla, 12 aasta pealt. . 960 rubla. Kahjuta kassuks jäeb 8040 rubla. 196