wälja tulla, keppiga koli; nüüd woid sa issigi arwata, kuida õppimine nende jures eddasi lähhäb;  põlled nago tulli tores puus; sest kuida wannemad ees, nenda ka lapsed tagga järrele; waõtased ja holimata; waene koolmeister  üsna kimpus nendega. Postimees: Sest wöiksin minnagi sulle üht laulo laulda, et ühhe koolmeistre waewa wägga pissukeseks petakse, agga seks põlle tänna  ennam aega; peame juttu löppetama, muido  wennib jälle liig pikkaks. Sowin sulle head termist ja rahholiko ello selle ettetullewa aasta peale. Annaks Zummal et tullewat uut aastat jälle kalli terwisega woiksime nähha sada. Ommalt maalt. Pernust. Ue kolimaea sisse õnnistamisest.  Meie Eesti koggoduse heaks, on üks anus Perno linnas kül sündinud, agga mitte siin ellaja herra, üht puud jubba rohkem  neljakümne aasta eest istutanud, kelle wilja ta nüüd hakkab maitsma ja ennast sest kossutama.  Kuida üllemal ööldud, on Pernus sündinud, Rigas kolis käinud ja parrast matjamaal  Leipsigi linnas tuderinud ja kui seal olli malmis sanud, siis Ria linnas adwokadi ammetis ollew Jochmanni herra, kes agga  omma häddist termist parrast wahhel matjamaal  käinud parrandamas, on sedda kallist puud istutanud. Kõige omma ello aea, mis ta nihästi Rigas kui wäljamaal olnud, on ta südda ikka armastusega omma sündimise kohha peale möttelnud; Perno lin, kus ta essimesest selle mailma päewa walgust näinud ja kus ta omma essimesed lapse römo-aastad ellanud, ei olle ta metest läinud. Kui ta omma ihho termist  tundnud ikka waesemaks minnewad, olla ta arwanud, et ello öhto mitte ennam kaugel ei sa ollema, siis on ta omma warra polest, mis ta omma ello sees olli korjanud, wimist seädust ehk testamenti teinud ja 50 tuhhat panko rubla, mis höbbe rahha järrele umbes 15 tuhhat höbbe rubla on, Perno linna Eesti koli heaks lubbanud. Agga testamentis olli nenda,  et temma ainus ödde, pärrast temma surma selle rahha intressidest peab ellama ja kui temma  ka ükskord surreb, siis testamendi järrele Perno linna temma mällestuseks üks kool, Eestirahwa lastele peab assutud sama. Ta issi on aastal 1830 wäljamaal ommad silmad kinni pannud ja iggawest und hingama läinud, agga temma nimmi ellab meie linnas sure auustuse sees. Aasta kolme eest taggasi, surri ka temma ödde ärra ja siis langes lubbatud kaptal, testamendi järrele, Perno koli heaks ja nüüd on se kaptal künni 16 tuhhande rubla peale kaswanud. Koli lubba sai aastal 1871 küssitud ja ka antud, agga kool ei woinud sepärrast  kohhe assutud ja hakkatud sada, sest et tarwitaw maea pudus. Mödaläinud suwwel sai kenna ja rumikas maea walmis tehtud ja nüüd 4. Zanuaril pühhalikult sisse õnnistud. Kool hakkas esmaspäewal 8. Zanuaril 60 lapsega  peale. Andko nüüd Zummal, kes selle ausa herra süddant olli ligutanud ja kes omma  kaptali selle hea asja kassuks olli kinkinud, ka siggidust, et se kool kassulikult meie Eestirahwa  laste kaswatamises saaks sedda ollema, mis ta peab ollema ja et lapsed õige himmukad  õlleks öppetust wastowötmas. Missugguse  töö peal Zummala õnnistus hingab, se lähhäb ikka hästi korda. Kuramaalt. Mõrtsuka ja röwimise tööst, mis Libawi linna lahhedal, Preekulnis sündinud, könneleb meile Libawi seitung 16. Detsembril nenda: ..Tunnaeila öse on siin meie lahhedal üks hirmus js kolle röwimise ja mõrtsuka  töö ärratehtud, mis kõik ihho karwad püsti ajab, ni hirmus ja kolleto on se olnud. Assi olnud nenda: Preekulni waldas, Ustube tallus ollewa seppa Karl Kalherti ukse peale olla kloppitud, ja kaks meest nõudnud selle wabbandamise al, et neil Libawist üks ramat ärraanda olla, sisse laskmist. Sep, kes middagit  kurja põlle möttelnud, teinud ukse lahti; agga ni pea kui ta ust olla lahti teinud, on üks neist meestest sure puuga temmale pähhä lönud, et ta mahha kukkunud ja teine lasknud püstoliga tedda kohhe surnuks, ja teise laengo lasknud se kurjateggia õnne peale pimmedasse tuppa ning olla sellega seppa IZaastast poega ühhest küljest kergeste hawanud. Selle peale olla mõrtsukad tuppa astunud ja seppa naest, temma 78aastast wanna emma, seppa Ivaastast  tüttart ja sedda hawatud poega kassist ja 21