nöu, ka siis, kui Don Karlos ei peaks tahtma  rahu teha, nemad ilma temata rahu leppingut  saamad alla kirjutama. Don Karlos peab siis Hispaniamaa printsi nime alla jääma.  Woib mehel kül wastomeelt ja raske olla; oli ometige juba ühe jalaga trooni pääl ja nüüd peab jälle printsi nime alla jääma. Hispaniamaalt. Ahwardus. Madritist  kirjutakse 18. Jaanuaril: Priitahtlikud mehed ähwardawad, kui riigiwalitsus Karlistlastega,  kes mitte wastowötmise wäärt tingimesi  ettepannud, nendega üht laido wäärt leppingut teeb ehk enast seks ahwaldada laseb, nemad siis oma wabatriigi lippu jälle saamad  ülestöstma -ja selle alla kokku koguma. See kära olla ka marshal Serrans körwo ulatanud ja seepärast olla ta kohe üles karanud  ja Madriti täinud, et aegsaste paha ettewötmisele  aeda ette teha, et see ei saaks laiemale  lagunema. - Söaplatsist. Riigiwalitsuse söame- HZd olnud hiljuti jälle wastastiko koos , kus woit riigiwalitsuse meeste poole jäänud ja Karlistlased  eest pögemema pannud, on Karlistlased  ometige nattuke tühja kotti püsti ajanud ja ühe telegrammi läbi kiitnud, et wöit nende poole jäänud. Oleks wöit nende poolt olnud,  kuida on siis Puenta la Reina nende käest ärawöetud ja kindral Moriones Pampelona  linna wöinud minna. Tuttaw asi on, et riigiwalitsuse söawäed, kolmes jäus Karlistlaste  wasto wäljas on, seepärast woib siis nende käsi enne pahaste kui hästi käia. Santanderist kirjutakse 17. Jaan., et Saksamaa söataewad..Augusta" ja ..Nautilus" senna tulnud ka sest, et priglaewa Gustav" kaptein ja tüürmann Karlistlaste käes wangis olla, ossa wötma; kui kaua ja mis eest nad neid tahtwad kinni pidada, ei saa keegi aru. Nawarra  rahwa juures olla see üsna awalikult näha, et nende aru igapääwaga kaswab, kes kuninga Alfonso poole hoiawad;  hakkawad  hea ja kurja wahel wahet tegema, ja äratundma et see õige pole, kus pääl nad tänini käinud. Aeawiteks. Ilmade näitajad. Märgid sest, et meil kaua enam üht walidat talwet ei saa olema, rohkendawad endid, mis siis tõelikult tunnistawad, et kewade enam kaugel ei ole, sest kewadised sõnumite toojad on see aasta õige warakultwäljas; 20. Jaanuaril on Runo saare paal juba kaks soojamaa lindu nähtud, mis enam ehk wähem papakoi moodi wälja näidanud; teisel pääwal on teine paar weel nähtud. - Mul on nenda kirjutab üks põllumees see nähtus wäga tähelpanemise wäärt, sest et mina üks hulk aega neid lindusi  ei ole näinud nii wara sia tulewad. Enne I. Veebruari kuu pääwa ei ole ma neid siin näinud ja arwan, et nad see aasta warem tulnud, meil siis ka enam suurt talwet loota ei saa olema. Ka on karja kaupa muid linda juba siin näha, ega hooli sest, et meie ilmade ettekuulutajad prohwedid üht wäga walidat talwet on ettekuulutanud. Intressi pabberid. Rigas, 7. Webruaril 1875. õprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. rubl. öprots. rigi pankpilletid -7- „ I. jau wöidopabberid „ ». „ „ 194 Liwima pantkirjad ülles ööldud 100 „ „ „ ülles ütlematta . „ Kauba hinnad. v-linno, perkpund 42 rubla. Hoows-v-linno, perkpund 47 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad 10 „ Nissud, tsetwer 8 „ Rukkid, kui head 6^,, Odrad, kui nendasamma 6 „ Kaerad............. ........ „ Hea wöi maksab leisik 4 „ Kartuhwlid üks wak 60 kopp. Punnane sool 840 „ Walge sool 7 rubla. Heringad makswad püt 15 „ Wäiksed heringad „ Räimed makswad 12 „ Kiwwi söed püt 160 kopp. Raua leisik maksab 120 „ Tubbaka leisik maksab 200 ja 220 „ Muidogi teada, on need hinnad keige parrema kaubade eest. 55