ennam lahti sanud, piddand kassuka hõlma otsast tükki ärraleikama. Nüüd omma wimast jöudo kokko mõttes, olla ta kõige öö möllanud ja romates mäele katsunud sada ning pühhapäewa  hommikul, l?. Webruaril, on ta hädda waewaga, ühhes pöllastamise waärt ollemises. Saulepa wallawannema Kustas Weirmanni jure sanud, kus tedda sure lahkusega ja römulikult  wasto wöetud ja wägga targo tulgutud, nenda et ta ellusse janud. Kuhhu ta önneto reisi wend janud ja mis temmast sanud, on praego teadmata. U. Kreimann ei ussu mitte, et kui ta ka kuhhugi kaldasse on sanud, et temmal meel nipaljo jöudo ja rammo on olnud,  et ta mäele jõuaks romata, sest nälg olla tedda wägga pinanud ja tedda liig jõuetumaks teinud, ta jõud olnud koggoniste otsas, kui nad teine teisest lahkunud. 16. Webruaril, on A. Kreimanil jubba ni paljo jöudo olnud, et tedda on woinud jälle koeo sata. Mis on ta selle näddala aea sees kõik piddand näggema ja wälja kannatama?! Kelle sulg peaks kül jõudma sedda kõik selgeste wälja räkida, mis nende ahhastuse tünnides ja pikka päwa ning öä aeal temma hinge sees likunud, mis ta kõik wälja kannatanud, wöidelnud ja kuida ta palwes  ommad käed Jummala pole sirrutanud ning kuida ta südda nüüd täis tänno ja kitust olnud, kui ta ennast Jummala armo läbbi immelikult  näggi ärra peästetud ollewad?! Sedda woib agga ta omma suu kõige parremast räkida,  ja selle südda ärratunda, kelle süddames armastus ellab. Woronefhist. Kolleto töö. Kui mannal aeal, kus weel orja põlli omma waljusega  wallitses, sesuggune assi sündis, siis ei pannud kegi sedda immeks, sest se olli jo orja põlli; agga kui nüüd sellesarnast weel ette tub leb, siis on se kolledam kui kolle ja hirmsam kui hirmus. Pange siis tähhele, missuggune hirmus töö seal ärra tehtud. Woroneshi kubbermangus,  Bobrowi maakonnas, Buturlinowka  küllas wöetud kaks tallomeest 3. Webruaril  öse ühhe pütta kalladega kinni, mis arwatud  neid warrastanud ollewad. Teised külla tallopoead, kes neid ollid kinni wötnud, olla neid tahtnud wäggise sundida tunnistama, et nad neid warrastanud. Kui nad neile tubliste olla hopa andnud, agga nad weel põlle tunnistanud,  siis olla nad neidz ühhe, polest kinni külmetand, wee lombi sisse pannud ja seal wee alla waotanud, selle peale ridest lahti wötnud ja hallasti aea külge kinni siddunud, kus nad pölwist savik külma wee sees piddand seisma. Peale selle, kui nad neid nenda olla pinanud, olla need möllemad õnnetumad endid süüdlaseks  tunnistanud. Nüüd hakkanud alles pärris  trahwi nuhtlus peale. Üks neist önnetumaist  seutud jalgopiddi kelgo tahha ja teine pandud ette weddama ja allalised keppi hobid aidanud kslko kalla püttaga weddada, ja nenda olla nad turru pole läinud. Umbes pole tee peal olla pinajatel mele tulnud, et siis paljo ruttem eddasi sawad, kui teist ka kelgo ette pannewad. Kui nüüd möllemad pinatawad, kui paar hobbusid kelgo ees walmis olnud, istunud  nende pinaja kalla pütta otsa, kust ta parrajate üllatanud weddajaid keppiga sundida ruttust eddasi turro pole minnema ja issi olla ta kissendanud: ..kallo! kallo!" Löppetuseks olla möllemad süüdlased walla wallitsuse katte karristada antud, mis peale nad möllemad soja többesse haigeks janud. Eks põlle se pärris  ennemuistne karristuse mõdus? Sel aeal sunniti üht, kedda süalluseks arwati, pinamise ja ihhonuhtluse läbbi ennast süüdlaseks tunnistama  ; kas ta sedda olli woi mitte, kes selle järrele kössis! Hommiko Siberimaalt. Suurwürsti reisist. Moskwa seitung teab sest könneleda, kuida Suurwürfl Aleksei Aleksandrowitsh omma  taggasi tullemise reisi saab ettewötma. Keiserlik kõrgus tahhab Wladiwosstokist läbbi Ussuri ja Amuri jöggesid kauba eddasi reisida,  et ta Juni kuul Irkutski linna saab tullema,  kus ta siis omma reisi plani jälle saab nimmetama ja kinnitama. , Wöeralt maalt. Saksamaalt. Rigi päewa prddamisest.  Kesknäddala, 28. Webruaril, on wanna keiser Willem issi rigipäewa piddamist ühhe troni könnega allustanud, kus sees ta ennamiste  tarwitawaist töödest, mis rigi päewal 97