Perno Postimees ehk Näddalileht M »6 !S7R KAnes sPernus, kesknäddal 14. Aprillil.^ STSZst-K. Ses lchkes seisab: Soomlased. Ommalt maalt. Pernust: Kirjadest. Pernomaalt: Õn õnnetuse kannul. Kihhelkonna kohtomchhe wallitsemisest. Riast: Leitud surno. Peterburgist: Ue Lutteruse usso kirriko ehhiwse nõu. Lumme tuisust. Moskwast: Rahhade ümberwahhetamisest. Somemaalt: Kele prukimisest kolides. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Parist asjust. Inglise seitungi walle. Prantsusemaalt: Parist tüllist. Wersaillest: Taplustest.  Inglismaalt: Wanna Napoleon. Uemad sõnnumed. Soomlased. I. Kaugelt näen kodo kasivama, Kalewide kalju linna. Tammed müürile tugiksa, Kalju rahnud seina katteks, Tommingad toa tahaje. Minu körwa kostab kohin. Langema mere laenesta. Kõikumata kalju künkast. Mis jäid marust murdemata. Tuule hoost Luiskamata Wihmkl weesta weeremata. vr. F. N. Kreutzwald. Jgga ausam waim nõuab sure iggatsemisega  teadust sada, kuidas temma wannemad  ja suggulased enne tedda ellanud ja missuggune  temma ommaste sündimise ja kätki paik olnud. Paljo suremaks tõuseb agga nisuggune  nõudmine Ühhe terwe rahwa jures ja nimmelt seal, kus loduslik armastus nisuggusi  ausaid waimusi ühte sullatab ja teadus-ussus  selle nõudmisele nihhutab. Sähhärdust  nõudmist on Loja jubba alguses in- nimese süddamesse külmanud, egga woi tedda sealt ükski mu assi wälja kiskuda kui saddade tuhhandete aasta pikkused orja pölwe pimme» dused, kus kõik teadused ja maimude joneldamised,  unnustuse hauda maetud ja surnusse maggama uinutakse. Ühhes sähherduses hirmsas  haudas, on ka meie eesti rahwas ennam kui pool tuhhat aastat magganud ja pimmedusega  kinni kaetud olnud, nago ühhe pölwe kuulsa lauliko sönnad sest ossawalt tunnistawad:  Mo issama nad ollid niatnud Sind raske musta kattega. Muud hawatud mapinnaft tõusnud. Kui merre lilled õitsema; Siis ahhelas sa ennast wäänsid. Ja orja ikkes õhkasid. Ja waikseks, maitsemaks siis läksid: Siis unne surma uinusid. Kuus sadda aastad lendsid möda Ei ello tähte andnud sa Kui immelikult köndis tassa Üks muistne jut meel ülle maa Kuis enne prii se rahwas olnud Kord Kallewide wapperkond. Ja kuidas enne põhja piirel Kord eesti rahwas pessitand.