alamal seifawat mõistust teinud, mis meie arwates  wäga õige, kes teab, mis teised selle paale ütlewad. Mõistus olnud: 1) Suutseli kõrtsides ei tohi ei pühapäiwiti ja suurel pühi! ja nendasammuti ka teistel ohtudel, kus rohkeste noort rahwast kõrtsi kokku tulnud, musikut teha laska. Julgeb siiski kõrtsmik selle keelduse ja otsuse wasto teha, siis maksab tema esimene kord 10, teine kord 20 ja kolmas kord 30 rubla trahwi wallalaeka kasuks. 2) Ei tohi ükski Suntseli peremees 5. rubla trahwi al, üht mustlast üks tund aega oma piiri pääl sallida. Kõrtsmikud woiwad aga neid mustlasi wasto wötta, kellel õiged passid kasas ja ettenaidata on ja siis ka mitte kauem, kui öö ja pääwa, see on 24 tundi sääl pidada. Teeb ta selle saaduse wasto, maksab wiis rubla trahwi. - Suur õnnetus. Suurel neljapääwal on, kuida..Balt. wehstn." kõneleb, Bilderlingshowis  wäga suur õnnetus sündinud. Säalatse  jõe päälne pruugitaw lodi, on oma wanaduse  polest, nii waene olnud, et nad pole julgenud sellega enam üle käia ja uut pole weel tehtud olnud. Et aga rahwas üle jõe tahtnud, sest ilm hakkanud tuiskama ja mässama,  see pärast wötnud lodja mehed wallawanema  nõuandmise paale kaks paati, sidunud neid laudadega kokko ja siis läinud hobused ja inimesed paale. Kui nad kaldast olla araläinud,  on üks sääl pääl olejatest öölnud, et asi mitte hästi ei sa minema, sest et paadid wet ei kanna ja nemad enne ärawauwad, künni üle saawad, mis paale säält wallawanem olla kostnud, et ärawaumist mitte karta pole. Kui nüüd tuul purju sisse oli puhunud, olla paadid wilto waonud, et wet sisse tulnud. Nüüd oli ometige asi selge, et paadid pääl olewat koormat üle kanda ei jõudnud. Et koormat kergitada, olla nad mõned hobused säält päält jõkke lukkunud, aga sääl juures on suurem õnnetus sündinud, kui nad ette olid wöinud arwata, sest hobuste sisse lükkamise  juures läinud paadid ümber ja kõik kes saal paal olnud, jõkke kukkunud. Iga mees katsunud nüüd oma elu surma suust päästa; ühed katsunud hobuste külge kinni hakkata, teised paadide külge ja kolmandad olla ise wälja ojunud. Kui nüüd kõik Me kaldasse saanud, on kaks immest waja kitud, need olid ära upunud, keda ka pärast jõest wälja tõmmatud.  Wallawanem, kes seda üleminikut kõik nenda oli säädnud, on ennast pühade laupääwal  ülespoonud. Riaft. Mõrtsuka tööst. Aprili kuu 22. pääwal, lõuna kello 12, on Peeterburgi linna jaus, Peetre ulitsas, Lappingi majas, mis ühes körwalises kohtas, töömehe naene Lisa Drauding äratappetud leitud. Pääl olnud  taga pool kaks auko sees ja kurk ühe nahk rihmaga kinni tõmmatud. Sääl körwaS olew majaperenaese korter olnud lahti murtud, kust 2l rubla raha ärawöetud ja Draudingi korterist 15 rubla. Tappetud naese mees olnud  parajate töös ja naene olnud oma rinna lapsega üksi kodu. Laps leitud elusalt maja perenaese korterist. Politsei olla kaks meest, keda mõrtsukaks arwatakse, kinni tabanud ja lukku taha pannud. Pääw hiljem kirjutakse et Lisa Draudingi mörtsuk, ehk kül pisut märki olnud, politsei holeliko taga urimise paale kätte saadud, kes ka ise kohto ees oma süüd üles tunnistanud. Mörtsuk olla Ria Zunsti okladist F. M. Talinnast. Endine kuberneer, würst Schachowstoi-Glebow- Streschnew on, pääle selle, kui tema rede, 18. Aprilil, selle kubermango walitsust praeguse kuberneeri kätte oli andnud, laupääwal 19.- Aprilil Talinnast ärasöitnud. Keiserlik tänu. Suur Majestät, Keisre Herra, on riigi kassa ministre alandliku  täädus kirja pääle, Eestimaa pää raha wölatasumise üle, aastal 1874, seda äratundes,  et see endise Eestimaa kuberneeri herra, kindralmajor, würst Schachowskoi - Glebow- Streschnewi hoole kandmise läbi sissetulnud, kõige kõrgemalt tänada lasknud. Peäraha wölga maksetud. Ztmetliko  taäduse järele on nende kuude sees, Jaanuaril,  Weebruaril ja Märtsil see aasta, kroonu wölga äramaksetud: Homiko-Harjomaalt 4323 rubla kopp., 4923 rubla BVs kopp., Ohto-Harjomaalt 2989 rubla 95 kopp., Rand-Wiromaalt 2367 rubla 156