selle waSto walmistakse, agga katoligi Usulistele  olla se sureks melepahhandufets, kui sest piddust middagit rägitakse. Ussi Näitab nenda, otse kui olleksid need sured ja üllewägga  tähhelpannemise wäärt aastad 1870 ja 7! katoligi ussuliste süddamest, kõik sedda head, mis neil rigiwallitsuse polest olnud ja mis nad maitsnud, ärraunnustud ja kõik sönnakuulmine  nende süddamest ärrakustunud, ja wihha ning waen selle wasto nende, süddametes  asset wötnud ja issiärranis immeks tulleb panna, kuida se allama paatritel õnneks lähhäb,  allamat suggu rahwast, nago härgi sarwipiddi, taggaweddada, et rigiwallitsuse waenlaseks, kirriko asjus, tahtwad jada ja selle wasto söddida. Muido on Reini jõe äärne rahwas wägga lustiline, kes kõige suggustest  rahwa piddudest ossawöttawad, agga sedda korda -ei tahha nad sest piddust ossa wötta. Reinlane lustitab ennast ka siis, kui nende piiskopid lukku ja riwi tagga istuwad; agga kui Sakslased üht mällestuse paewa pühhitsewad ehk pühhitseda tahtwad, siis nöbib  ta omma tasko kinni ja jäeb kojo urrama,  nago mõnni kurri koer. Jtaliamaalt. Hispania sadik Lorenzana katsub omma onne wanna pühha issa jures, präsitent Serrano nõutamise peale, Hiöpania rigi asja ni kaugele ajada, et praeguse rigiwaMsusele  pühha issast sesamma õigus kirriklikus  asjus antakse, se on: piiskopide wallitsemise  jures, kuida se enne kunningate ja künni Jsabella 11. wallitsuse löppetuseni olnud.  Arwata on, et sadik asjata ei sa palluma,  sest se õigus ei olle mitte Hispania kunningate, waid rahwa käes. Lorenzana, kes iggapiddi kelemees ja kõige sesugguste asjadega  hästi tuttaw, teab wägga hästi, kuida sedda seäda, et kõik hästi korda lähhäb. Et praegune Hispania wallitsus ka wanna paawsti polest kinnitatud saab, seal ei woi middagit kartust olla, sest assi on jubba ammugi selge, paljas awwalik kulutus pudus agga üksi. Hollandimaalt. Atshini söa fönnumed,  mis künni 17. Augustist sadik ullatawad  olla, et Hollandi söawäed Atshinlaste kinnelt lagert Poedas ilma wähhema kahjuta nende käest olla ärrawötnud ja parrast weel üht kantsi, kus jures nad wähhe mehhi kaotanud.  Hollandi söawäggede terwis olla wagga hea. Atshinlaste peamees Toekoenek on ärrasurnud. Danimaalt. Kunningas taggasi. Kopenhagenist kirjutakse Augustil, et kunningas  isse, prints Waldemar ja Walesi printses  selle paewa lõuna kunningliko wregat laewaga  senna tulnud. Hulk auro laewasi olla kunningliko laewale wasto läinud ja tedda kennaste ehhitud linna alla saatnud. Wasto olnud neil kunninglik wamil, kõik ministrid, kindralid ja kohtud ning märato rahwas, kes kunningast temma saatjatega sure römo öiskamisega  wasto wötnud ja terretanud. Wägga armas on kuulda, kui rahwas omma rigi issa ja üllemaid armastab ja auuStab, sest se tunnistab  truust nende wasto; üllemad on Jummalast  seätud ja neid peame ka Jummala pärrast auustama. Prantfnfemaalt. Baieri kunningas, kes Parisis küllaliseks olli, on 13. Augustil ka kord Wersalje sõitnud ja seal Saksama sadiko jures ollemises, Decazo hertsogi ennese juttule tulla lasknud. Kunningas tännanud tedda süddamest selle tahke wastowökmise eest, mis temmal seal ossaks sanud ja käsknud sedda ' tänno ka marshal Mak Mahonile teadustada. HiSpaniamaalt. Ikka jälle tüllist ja ei muust kellegist! Römust asja ei tahha seitungid sealt weel tua, selle peale peame weel otama. Madritist kirjutakse 12. Augustil: Sönnumite järrele, mis olleme sanud, raiub Puikerta rahwas ikka tubliste Karlistlastele wasto, egga anna järrele neid taggasi röhhumast;  rigiwallitsus on neile kaunis sure troppi abbiwäggesid appi saatnud. Otse nendasamma  kinnitakse ka, et lisutamine ja nekrudi wötmine  iggas kohtas ja iggas maakonnas, kõige suremas seadusliku! korral peab eddasi minnema.  13. Augustil kirjutakse, et Puikertlased  wägga sure waprusega Karlistlastele wastopannewad  ja kord ka müride wahhelt wälja Karlistlaste peale tulnud ja nende käest kaunis  rohkeste söamona ärrawötnud. —l7. Au- 286