Eestirahwale tõlkida, ka temma armas laulowiis  peab sellele ka woeraks jäema? Ei mitte! waid pango peale selle wistle teised temmaga kokko sündsad sönnad alla (ni kuida Jung ka «M 55 laulus teinud) ja olgo, et nad ka mönni kord waimoliko arruga on, mis igga ristiinnimesel wöeras arro ep olle, se on parrem, kui teise rahwale sönnadega pakkuda, mis koggoniste temma mõistmise tundmise wasto on, olgo ka, et nemmad ka hästi tõlgitud  olleksid. ..Wiro sõber" laidab nimmelt ka tõlkimist, mis Jung meile 21 laulus „Jssa haua jures laulda" Höldi laulust on andnud ja ütleb : ..Laul on Saksa kele 8 salmi aga J. Jung, kui osawam laulomeister, on ikka 2 salmi kokko tõmmanud ja nenda 4 salmi janud."  Tõssi kül Hölti saksa laulul on 8 salmi, agga ..Wiro sõber" ep olle neid wist mitte kõik Saksa keles luggenud, egga Jungi tõlkimise körwal läbbi waatnud, muido õlleks ta kül arro sanud, et Jung melega agga 4 salmi on tõlkinud ning 4 salmi (se on: 3. 5. 6. ja 8. salm) üsna mahha jätnud, ja ei mitte ..ika 2 salmi koku tõmmanud." H. v. Wahli tõlkimise üllespantud kahhe salmi prowist on kül nähha, et temma laul wöiks parrem olla, kui Jungi tõlkimine, siiski peab üks õiglane kritikus ehk kohtomöistja tunnistama,  et Jung omma tõlgitud laulude jures kül on waewa näinud ja hoolt kandnud ustawalt  laulust tõlkida. Saggedaste on temma ustama, sönnani tõlkimise jures kül mönne laulo illo ja kennadus kahjo sanud, nenda et sealt issi tõlkimise waewa nähha on, ja mönni  Jungi omma tehtud laul näitab ennam laulo illo ja on parremine korda läinud, kui tõlgitud laulud. ..Wiro sõber" leiab ramatust ni paljo wiggastd,  et ta need 35 kopp. mis kegi ta eest kustutab, arwab otse kui mahhawissatud. Ma ollen ka nodidest nimmelt mitto trükki wigga leidnud, mis agga mõistlik koolmeister kergelt issi woib parrandada. Laulude sönnad ep olle ka mitte kõik ühhesuggused, mönned on parremine korda läinud, teised jälle sandemine. Laulja waim, mis wäljaandjale on antud, ei näita wägga suur ollewad ja tahhab ennam harrimist. Ma ei mõista ka mitte, mikspär- rast l. k. 99. ..kirriko wasto laulud ühhe heälega on üllespantud ja ei mitte kolmega, ni kui kõik mu ramat? Ja kui ka mönned  muud wiggad sest ramatust leida on, siiski woin ma julgeste öölda: meie armsad lapsed woiwad sealt ikka kül head laulo öppetust sada, ni hästi wiside, kui sönnade polest ja ei sa neid 35 kopp. mitte tagga kahhetsema, mis nad ramato eest kustutanud, sest et selle hinnaga  ep oste muud kui pabber ja trük maksetud,  agga wäljaandja palk peab temmale tullema  sest laulmise römust ja tannulikust melest, mis temma tö ja hool meie rahwale sadab. Sepärrast sowin ma, et laulo sõbrad ei lasseks ennast mitte ..Wiro sõbra" laitmise läbbi, mis wihhasest melest on wäljatulnud ja sepärrast ka tõe ja õiguse põhjast körwale läinud,  keelda, sedda ramatukest ommale nõudmast  ja temma lauludest römustamast. Testama kirriko mõisas, Januari kuul 1872. W. Christiani, Testama öppetaja. Ommalt maalt. Peenust. Walle ussust. Siin kössid  wast monni: mis on walle usk? Sellele kostame: se on, kui kegi middagi ussub, mis koggoniste ei olle ollemaski ehk kui tühja tembo läbbi lobab kaddunud asjo kätte sada, mis ommetige wöimata; mönned nimmetawad sedda ka ebbaussuks. Olgo nüüd, mis on, agga tühhi temp ja narra-töö on ja jäeb se ikka, kui kegi kalo naisi ehk kaardi eidekest ussub ja se, kes nende jure lähhäb abbi otsima, tunnistab  omma umbusko ja jummalakartmata meelt; ta ei loda mitte Jummala, waid sadana peale. Ehk kül meie aeal ni hästi kirrikutes kui kolides öppetakse, walle usku mahha jätta ja Jummala peale lota, siiski ei tahha se pahha ja wannemate wannematest pärritud pruuk kalo - ja kaardi naeste jure jooksmine kadduda. Hiljoti olli meie linnas ühhe nore mehhel mönni rubla rahha ta laekast woi kappist, sedda meie selgeste ei tea öölda, ärrakaddunud, mis ta arwab ärrawarrastud ollewad; kohhe peale selle, kui leidnud, et rahha 63