tulnud, kus tühhi kitus käppuga katsuda. Kindralid, kes mitte kindlad, julged ja targad  ei olle, ehk laisendada tahhawad, sa- lahti lastud» On ta ilma sü ta, siis saab Jummal wiimse! päwal tedda õigeks mõistma» Üks teine, kellest wahhegi lota, sellele  andko ruttust wäggs, ja kui ta ei kõlba, siis peab tedda nikohhe körwa wissatama ja katsugo ühhe teisega. Kindral Lamotteroushe olli Toursist ärraläinud, et wäggesid, mis Orleansi  piddid hoidma, juhhatada; agga kus ta olli eila? Mis teie arwate? Kussagil muial, kui istus raudtee jama peal, suitsetas siggarid ning otas usi sönnumid. Prantsuse rigi aegnik wallitsus hakkab nüüd õige köwwaste peale, ja aeab kõik wälja ja nimmelt kange surma trahwi al. Nemmad ütlewad: ..Meie nõuame surma trahwi al, et igga j slgo temma tallopseg, tössmess, poeg woi laste issa, seminari koli pois, jesuit, munk, abbe, öppetaja woi piiskop, kui ta weel 2S aastane ja öiete kasko on sanud, et söameeste  sekka peab astuma ja ta ennast körwale  hoiab, surmatud peab sama." .Meie nõuame, et km üht josikut ehk körwal hoidjat katte sadakse, ni kohhe peab surmatud sama, ja ühhe süüdlasele arms ei pea Meie nõuame eddasi, et ühhe josiko,  woi kes ennast warjul hoiab, warrandus peab kinni pantud ja rigi kassuks ärramüdud sama. - Sesuggune walli käsk on Prantsuse söawäggede kokko ajaja ja wöido kroni wastowötjate  meeste korjaja! Need peawad nüüd õppind Sakslaste wasto waljammnema. Oh sa önneto Prantsuse ma ! ts omma silmad lahti ja tunne ärra, mis so rahhule tarwis lähhäb!  Ärra koorma omma süddant weel surema  werre süüga! Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Bremeni st, 28. Oktobril. Belgimaalt olla sealatse sinati kohtule telgrahwiga teada antud, et tännasel päwal 12 Prantsuse soalaewa,  igga ühhe peal 809 meest, Dünkirchenist  põhja pole merresse läinud. Perno tulnud, 18. Oktobril, öhto. Thiers on rede ösel Parist tulnud. Telegramm, mis kunningas smms sure abbikasale saatnud. Et Prantsuse söamshhsd, möllemad wäggede jaud, wangi wõetud, ollen minna kronprintst ja ka prints Pridrik Kaarlit weltmarshslli nimme alla tõstnud. Perno tulnud, 19. Oktobril, öhto. Üks ossa Maas-wäggedest on -hommik o pool Denis  linna üht önneliko wöito sanud; peale Zv ohwitseri ja 1290 mehhe said mangi wöetud. Gambetta olla ueste jälle üht kulutust wälja andnud, kus ta wimase mehheni lubbab wasto seista. Toursist, 31. Oktobril. Rigi wallltsus annab teada, st 12 Luhhat Preislast Mjom Wna olla hoidmas. Taplus allewites olla hommiko kello ühheksast künni pärrast lõunat kello pool wieni turinud. Kommendant, kes wasto seismist näinud wöimata ollewad, pöörnud  ümber ja hakkanud taggasi minnema. Berlinist, 1. Nowembril. Willemshöhest  antakse teada, et keiserinat Eugenist senna odetakse. Prints Priedrik Karl olla löunasaksa  wäggede üllemat wallitsust ennese holeks wötnud. Be Muist, 2. Nowembril. WsrsaMist antakse  teada, et ministrid seal konwenrentsi piddanud  ja ommas konwerentsts üht täieliko söawäggede ühhendust ilmale sünnitanud. Vabeni  suurhertsog olla senna tulnud. Willemshöhest  antakse teada, et Batsaine ja nendasammoti  ka keiserina Eugenis senna tulnud. Pern o tulnud, 22. Oktobril, öhto. Minister  Thiers olla 21. Oktobril Preisi kunninga  ja krahw Bismarki juttul olnud ja rahhoteggemise  parrast kaupa teinud ja asja ni kaugele korda saatnud, et söariistad kahhekümne päwa peale seisma janud; mis läbbi siis Parist  linna sisse marsimine ühhest aeast seisma jääb. Tänno andmine. Kõiki neid, kes möda läinud redel minno neljakümne aastase ammeti päwal armastust minno wasto üllesnäitanud ja mind omma annetega römustanud tännan ma wagga süddamest.  Köster Lorenzsonn. 343 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 17. Oktobril 1870. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn.