Sakala 42. Wiliandis. 18S Nowembrikm päclval 1878. l. aastakäik. ms poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wAjaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht: Uued walla ametnikud 11. Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Wiliandis- „Eesti Postimees" teeb healt; Peeter Peterson surnud; tähtjad sõnad; ~Revalsche Zeitungi" suured eesmärgid. Wiliandi maakonnast: Kaks õnnetust. Tallinnast:  Kõige kõrgem rahulolemise tunnistus; kaks surmasõnumet. Riiast: Riia Läti Settsi pidu; uus shandarmide pealik. Peeterburgist:  Dshemaleddin. Tiflisist- Tüdruku müümine. Wõeralt maalt. Filipoopolist: Würsti Dondukowi wastawõtmine. Konstantinoopolist:  Midhat Pashas; raha kadunud. Bosniast: Kiri Austria Keisrile. Berliinist: Studengid wangi wõetud. Hispaaniamaalt:  Mõrtsuk Monkast surma nuhtluse alla möistewd. Mõni sõna WasÜe - Otepää alewikust. Kauba hinnad Pärnus ja Tallinnas. Intressi raha-paberite hinnad. Kirja wastused. Kuulutused. Lisaleht: Koer. Sigade mao ja soolikate põletik. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Uued walla ametnikud ja nende walitsemine. 11. aasta eest tagasi, kui uus seadus wälja tuli, wallad mõisade alt lahti ja.. walitsnsele saiwad, siis oli nagu suur koorem iga meie maa auusa inimese südame pealt ära wõetud. Eesti rahwas hõiskas, sest nüüd alles oli tõsine wabadus kätte tulemas, keda seiemaale ainult nimetpidi meie maal oli tuntud. Mitmelt  poolt kardeti, et asjad nüüd kohe kõik täitsa nurja saaksiwad minema, aga waata, kõik läks paremine edasi, kui keegi ette oleks uskuda wõinud. See tunnistas, kui suured waimu-anded Eesti rahwa seas warjul seismas  on. Sest nagu iga üksikut inimest, nii peab ka terwet rahwast esite priiusele kaswatatama. Wabad seadused ei wõi kohe korraga rahwast, keda üksi sõna kuulma oli õpetatud, täitsa iseenese üle walitsejaks rahwaks  ümber muuta. Seesuguse tõsise wabadusele wõib rahwas üksi siis jõuda, kui tema juba mitukümmend aastat wabaduse teed edasi on käinud. Aga sellest hoolimata  on Eesti rahwas kohe nii osawaste oma waba teed hakanud käima, et seda temale üksi suureks auuks wõib arwata. Tõsi on, et meie waldade isewalitsus üleüldse mõnusa ja osawa sammudega elusse on astunud. Aga on ka küllalt neid kohte, kus asjad mitte heaste edasi ei ole läinud, kus nurjatumad mehed ametite peale on saanud ja kus wiimati nii heaste walla laekad  kui ka magasid nii tühjaks olnvad kadunud, et keegi aru ei saanud, kuhu walla warandus jäänud oli. OnnekS ei ole seesugust juhtumisi mitte liig palju leida, aga neid on meie maal. Seal peame aga küsima: kust on nad tulnud ja kuidas on nad wõimalikud olnud? Meie jo teame, et nagu igal pool ja maal, nii ka meie juures kaks suurt parteid olemas on, kellest ühed wabadust ja üleüldist maa kasu soowiwad ja taga nõuawad, töised aga üksi enese ja oma seisuse kasu. Neil wiimastel on „wana aeg", kus piits seaduse asemel  walitses, kuldne aeg. Selle partei poolt on meie wallawalitsustele palju takistusi tee peale pandud ja sellepärast on ka meie wallawalitsuste asjad mõnes kohas nii wäga nurja läinud. Tahame ennast aga edespidise kahju eest hoida, siis peame teadma, kust takistused wlewad. Kui meie selle peale mõtleme, et mõnes kohas nlewaataja kõhtude poolt kuus kuuni kaheksa aastat wallawalitsusi ja nende raamatuid ja kassast rewideeritud  ei ole, siis meie ei wõi sugugi imeks panna, kui seal tuhanded rublad kassades puuduwad. Ei ole su- gugi tarwis, et seda raha ära warastatakse, puudus wõib ka muidu tulla. Igal aastal sureb inimesi ära, keda pääraha arwamise ajal pääraha maksu sekka wõeti. Palju pääraha maksjaid elab muial waldades, kes sagedaste  palju pääraha wõlgu on. Ka seesugust sureb wahel ära ja wõlg jääb tasumata. Wallawalitsus peab aga arwatud summad wälja maksma ja ta wõtab neid laekast. On nüüd iga aasta ülewaataja kohtu poolt rewideerimine, siis tulewad puudnwad summad awalikuks ja neid aetakse une paärahaga sisse. Ei ole aga mitte rewideerimist, siis ei ole ka raamatud heaste korras, pealegi kui õige odaw ja hooletu kirjutaja ametis  on, ning mõne aastaga on walla laekas sadad ja tuhanded rublad puudus, ilma et keegi aru kätte jõuaks saada, kuhu nad jäiwad. Sellepärast on siis ka nimetatud  waldades, llls waldade raamatzid ja laekad mitu aastat ülewaataja kohtu paolt on, igal. pool, nii palju kui meie teame, laekades suur raha puudus. Siin meie muud abi ei tea, kui et wolikogud  walla raamatud ise läbi rewideenwad ja kui neid korras ei leia olewat ja ülewaataja kõhtude poolt hooletuse sisse jäetud, siis ülewaataja kohtu peale kubernäri  herra juures kaebdust töstawad. Meie rahwa auu nõuab, et meie walla-asjad mõnusaste edasi lähewad  ja kusagilt poolt tema nimele kahju ei saaks. Sellepärast peab ka rahwas seesugused mehed walla ametmkudeks walitsema, kellel nii palju kindmaust ja tõsist meelt on, et selle anu üle walwata wõiwad ja tahawad. Oli nüüd mõnel kohal ülewaataja kõhtude juures süü, et meie walla-asjad edasi ei lähe, siis on töistes kohtades jälle töised puudused. Neist räägime tulewal korral edasi. Poliitika ringwaatus. Hommikumaa poliitika asjad ei taha meel sugugi selguda, maid näitawad iga päewaga segasemaks minewat. Inglane kannab praegu küll rahu-sõnu suus, aga tema teud awaldawad töist. Tema esimene minister  on küll awalikult tunnistanud, et ta kõigest mäest selle eest saab seisma, et Berliini lepingu punkid ära saaksiwad täidetud, aga sala teeb ta oma sõbra Türklasega uusi plaanisi, kelle läbi, kui nad elusse ärkaksiwad, uusi segadusi ja uut sõda sünnitaksiwad. Nii pidada Inglane soowima, et Türklane Rumääniaga  lepingut teeks, teda oma nõuusse awatelleks ja temale selle eest maad juure lubaks. Ka Kreeklasega  pidada Türklane kokku katsuma leppida, et tema käed sell kombel enam Wenelase wasta lahti saaksiwad, kelle wasta ta uuemal ajal jälle oma kulmu õige kortsu on tõmbanud. Sest kõik need plaanid, mis Türklased ja Inglased kokku wälja mõtlewad, käiwad ikka Wenelaste wasta. Ja et Türklasel tõeste halwad  mõtted Wenelase wasta pääs kihisewad, seda näeme sellest ära, et ta kõigest mäest praegu Konstantinoopoli  linna kindlaks linnaks teeb ja Wenelaste wasta ka muidu igale poole kindlusi walmistab. Kon- stantinoopoli juures üksi on 40,000 meest wallisi tegemas, ja ka muidu walmistab ennast Türklane iga pidi sõale ette. - Bulgaaria mässajatest ei ole suuremat uudist kuulda. Türklase sõbrad katsuwad seda mässamist liig suureks ajada ja Wenelase Müks weeretada, aga kes seesugust kawaluse juttu ei tunneks! Kui Lõuna- Bulgaariamaa rahwas näewad, kuidas nende Põhja poolsemad wennad priid ja õnnelikud on, ja seesugust õnne-korda ka omale taga hakkawad nõudma, kus seal weel taga-ajamist ehk ässitamist tarwis läheb? Lõuna- Bulgaaria rahwas oleksiwad need kõige nurjatumad orjad, kui nad praegust poliitika olekut Türgimaal oma priiuse kasuks tarwitada ei mõistaksiwad. Põhja-Bulgaariast on kuulda, et seal komitee kokku on astunud, ära määramiseks, keda Bulgaaria würstiks walitseda tuleks. Selle komitee 18 liiget olla kõik omad healed. würsti. Dondukowi heaks ära annud, kes seal praegu kindral-kubernär on. See komitee  olewat nüüd nõuuks wõtnud, rahwast ette walmistada,  et walitsemise juures terwe Bulgaaria rahwas würsti Dondukowi walitseks. Seks olla 80 saadikut rahwa sekka saadetud, kes rahwast selle nõuusse peawad  awatellema. Et Monteneegrö heaga neid maid kätte saaks, mis Türklane temale Berliini kongressi peal lubanud, selle kohta on lootus täitsa kadumas. Würst Lobanow  Konstantinoopolis on teada saanud, et Türgi walitsuse ja Albaania ühenduse wahel kindel kaup maha on tehtud, kus Türklane toutab, et La Berliini lepingust Monteneegrole lubatuid maid ilmaski Monteneegrole  wälja ei saa andma. Selle eest olla Albaanialased  Türgi walitsusele wasta lubanud, et nad temale igal korral walmis on 40,000 meest sõawäge abiks andma. Sellepärast peetakse nüüd MonteneegroS kangeste nõuu, kuidas wägise wõtta, mis heaga kätte ei anta. Rahwas Podgoritsas, Spushis ja Zabljakis, mis Monteneegro alla peawad saama, on selle allaheitmise  poolt ja tahawad Türgi walitsuse keelu wasta ennast Monteneegroga ühendada. Et nüüd Türklane Wenelase ja Monteneegroga uut tüli näitab otsiwat, sellepärast on ette näha, et ta Kreeklasega wist pea kokku saab leppima. Waddington'i  ringkiri Kreeklaste heaks on igal pool lahket  wastawõtmist leidnud, ka Wenelase juures, ehk küll Inglane igapidi kõla wälja püüab teha, nagu tahaks Wenelane Berliini lepingut rikkuda. Mis Inglane  ja Türklane ühes nõuus ise teewad, seda tahakfiwad nad hea meelega Eüroopa ees Wenelasele süüks anda. Muidu on Kreekamaa kodused asjad praegu natukene segased. Parlament tahab praegust Koumoundouruse  ministeeriumit ameti järje pealt maha lükata, mis ta küll raha nõudmise pärast sõakuluks teeb, aga kellel oopis töised asjad pääs põhjuseks on. Et sõawäge suurendada, seks nõuab minister Koumoundouras  12 miljoni, ja kui sõawägi wälja peaks astuma,  weel 35 miljoni. Nende nõudmiste wasta aga waidles parlament ja ministeerium wõttis ennast ametist  lahti. Walitsuse wastalised aga saaksiwad ise niisama palju ehk weel enam raha nõudma, kui uus ministeerium nende seast ametisse aswks. Sellepärast