peab jubba iggaW msess js M «iwagi wigga ennesel tW««b Me«av, siis sedda kohhe sisse wöMH; ka söötwakert wöetakse sisse mis'Dseksnda peab soendama, kellega agga paljo «nimest tappetakse. Need on nüüd need keige üllemad rohhud, mis prugitakse, kõiki ei lubba meie pissukene rvAM WeÄsggeda. Jubba neist saaks meie arwates küllalt, seks tunnistuseks,  et nad omma rohtudega innimesi ennam tappa, kui parrandada woiwad ja et rahwal wägga häddaste tohtrid tarwis ja kui neid weel maal iggas kihhelkondas' sada pMe, ei woi meie iggatseda, et ebbausk nöiade, solapuhhujate  ja maarstide peale peaks ksMums. Meie arwame sedda wallawannemate kohhuse ollewad, ühtlase nõu piddada, kulda sedda pahha asja kautada, et rahwas omma nöiade, lausujate  ja Äu sesugguste tembo teggiate jure ei jookse, waid ühhe öppetud tohtre jure lähhäb nõu küssiina ja abbi otsima, kui sedda tarwis, sest et nemmad, kui öppetud mehhed, haigusi ja nendasammoti ka rohtusi tundwad, mis ühhe ehk teise többe wasto on. Meie armas tallorahwas on tännini weel wägga ebbausso paelus kinni; ta ussubettnam nõia, kui öppetud tohtre sisse; millal ta sest lahti peaseb, on raske öölda; agga kuida ta sest lahti woib peäseda, on paljo kergem; sest wata: midda ennam kolitud mehhi ühhes waldas,  sedda wähhem ebbausko ja midda terrawamad  walla wannemad, kes ebbausko ei salli, sedda wähhem waia kummardajaid, höbbeda mahha kapijaid ja muid selle sarnatstd tembo teggiaid. Targem rahwas peab köwwaste sesugguste  tühja tempude wasto söddima ja rummalate peast nende pea-kotti mahha kiskuma,  et päwa walgust woiwad nähha. Ta on jubba emma pimaga sedda ennese sisse immenud,  et kui tal middagi wigga juhtub ollema, ni kohhe nõia jure lähhäb temma käest rohto palluma. Tulle Jummal appi, kui nõiad ja lausujad, solapuhhujad ja muud issiennast täis innimese kujud rohtude wägge tundwad, mis tarbeks lähhäwad siis mehhed sure koli peale innimese ihho ollemist ja rohtude wägge õppima; widawad seal aastad nelli wiis ärra, kullutawad paljo rahha omma õppimisega, kui sedda kelk ilma õppimata ja kulluta sada õlleks?  Armas rahwas! Saa ommetige ükskord arrv, mis f»Ve rägUskse ja Mis sulle öppetakse. Üttelge ommetige, Mda Mmtz W innimene, Us innimese ihho. vlkemist « turmO/sWMst tvnda ja selle wasto rohto anda? Wata: ts Hn ühhe ja teise többele nimme andnud, Tgga ei Lea issi, kust se ja teine többi tulleb ja mis temMO nimmi öiete sn i Näeb ta kellegi! punnased  plekkid woi wistrikud ihho pea! ollewad, siis ütleb ts neid ma-allused ollewad, mis ta maast sanud, (sedda többe tohtred ei tunne.) On kellegi! jooksja haigus, sedda ütlewadtulest  Hk lendWast sanud ollewad ja seal on neil weel, kes teab mis nimmed ja igga ühhe wasto anWse rohto ja ikka: midda rohkem, sedda parrem,  H midda kibbedam, sedda ruttem Wab. Missugguses öppetuse kirjas peaks se ommetige nenda üllespandud ollema? sedda põlle meie weel luggenud! Terpentini Mi on neil üks kulus rohhi ja olgo ka peale, wälja poolt ihho peale märida ja sellega öeruda, kui fiin ja seal wallo tunneb, agga ommetige mitte rinna-, köhto-, pea-, körwa ja süddame wallo eest sisse wötta; ka lastele antakse sedda usside eest, ning tuhhunaestele ei tea, mis eest, sisse. ! ! ! Sellega põlle tallo arstide tarkus ja rohhitsemine meel lõppenud, Maid siin tulleb meel middagi, mis ennam hirmus, kui immelik,  et fedda terwise rohhuks piddawad, mis teine surma rohhuks peab. Kuulge, mis mönned  issiärranis tühwuse többe wasto prügiwad  korter rummi korraga sisse wötta, peab ni kohhe aitama. Et sesugguse haigele, kohhe essimese kolme päwa sees, puddeli täis rummi kohto kallatakse, on iggapäine assi. Hiljuti tulli üks noor naene mo jure nenda könneleb kirjutaja ja pällus omma haige mehhele, kes kolme päwa eest tühwuse tobbesse haigeks jänud, rohto, sest ta olla kui haigeks jänud, omma mõistust kautanud. Minno küssimise peale: mis rohto õlled sa kannini prukinud? sain wastuseks: Essimesel päwal andsin temmale korter rummi, mis ta korraga ärra jöi; sest se peab selle haigusele wägga hea ollema, kui haige ennast hästi täis joob! Ja sedda pea täit põlle ta kolmandama päwani  weel jõudnud wälja maggada. Peale selle olli se üks mees, kes ial wina egga muud kanget joma aega põlle prukinud: siin arwanud  ta agga omma kohhuse ollewad, ennast 34