Ostrowist kirjutakse 26. Januaril, et crtspiiskopile  peale selle, et issiennesele woib toito tehha laska, weel lubbatud, küünalt pölletada, ramatuid ja seitungisi luggeda. Ka lasseb ta wangi-hone patert ennese jure tulla. Muido pead kõik nenda minnema, kuida se 24. Oktobril  1839 aastal wälja antud seaduses kinnitud.  Temma piiskopi konnas ollewa kihhelkonna  rahwaga ei olle ta! lubba ial kokko anda. Sedda olla ta pallunud, et temma maea paater tedda igga päew woib watama tulla ja et temma mangi tubbade körwa, ka Üks palme tubba woi kabbel saaks sisse seatud.  Se jäeb kohto arwamise peale, kas temma  sowimine woib taidetud sada, woi mitte. Berlinift. Ellajate aed. Preisi kunningliko  maea tallituse körwas on ka üks suur ellajate aed, kus kõik suggu metsellajad sees, kedda seal na üttelda, auu parrast petakse ja armo parrast toidetakse, ja selle aiale on kroonprints  nüüd kenna kingitust teinud. Kroonprints,  suur jahhe armastaja, on se aeg, mis ta Wennemaal wõeraspeul olli, saggedaste jahhi peal käinud ja se olnud hiljoti, et GatshinaS karru ja hundi jahti petud. Se jahhi seltskond  olnud kaunis suur, kuuskümmend sani olnud tarwis, kellega küttid senna sõitnud.  Seal jahhi peal lasknud kroonprints üht emmast karro mahha, kellel nelli poega mahha janud, need sanud kinni pütud ja Berlini  sadetud, kus nad siis omma elloasset seal üllemal nimmetud aedas peawad leidma. Kielist. Wee-upputus. Sealt kirjutakse  29. Januaril: WaUi pöhja-hommiko tuul on meie linnale wee-upputust tonud, üks ossa linna olnud wee al. Ohto pole on torm wähhemaks  janud ja kohhe olla ka wessi allanema  hakkanud. Wee töuso läbbi on Kieli seitungi  trükki massina tubba wet täis olnud, sepärrast piddand ka seitung tullemata jama. Stettinis on luggu otse sesamma suggune olnud; sure tormi läbbi olla wessi wägga ruttust  tõusnud, mis läbbi Swienemunde tele-» grahw ühhest aeast ehk sennist künni wessi saab allanenud, seisma jänud. Torm olnud ni hirmus  walli, et merre wessi üsna silma nähtawalt  tõusnud, mis kõik maddalamad kohhad weega otse nendasamma ka kõik maead mis mavdalama kohtade peal olnud. Austriamaalt. Kohhutus. Wini linnast kirjutakse 23. Zanuaril: ..Eila ja tunnaeila,  olli siin allewites jut wälja tehtud, kelle ülle rahwas wägga olla kohkunud. Ka need maea perremehhed, kes muido füddamelikud,  olla ka omma maea uksed tund aega warrem lukku pannud, kui. muido. Ägga mis jut se siis olnud? Töorahwas tahta mässamist tehha. Sedda mõtlemata tühja lörri olla üks seitung laiale puistanud ja seläbbi  koddanikusi ütlemata sure kartuse sisse ajanud. Ta olla sedda wägga kolledal kombel  rahwa silmade ette ma linud. Et se karra ka üsna tulest põlle wöetud, on nisamma tossi, kui kaks kord kaks nelli on. Surel näituse aeal on toömehhed 6 ja 8 kuldnat päewas teninud, mis rohkem wäljateeb, kui ühhe prohwesseri palk ja et wabrikutest toömehhi nüüd paljo lahti lastakse, sest olla se karra wälja agga ommetige assi mitte toeks läinud, egga mässamist tehtud, waid janud kõik waggusi.  Hollandimaalt. Atshini söast. Haagi  linnast kirjutakse 27. Januaril: Ühhe awwaliko  telegrammi järrele, mis 23. Atshinist sadetud, peawad Atshini rahwa peamehhed köwwaste  wasto seismisele walmistama ja kindlust  ning kantsist ehhitama, kust woiwad wasto seista. Kindral van Swieten ei panne sest sureste tähhele, egga holi sest, et nad ni holega  wastopannemisele walmistawad. Kratoni  ärräwötmine on waenlase rammo wägga wähhendanud; Hollandi meeste laager ei olle waenlase poolt ennam kassile wöetud egga põlle nad selle peale tulnud. Kindral van Swieten tahhab, enne kui ta middagit ettewöttab,  odata, kas Atshini rahwas aega möda ei hakka omma wihha waeno mahha jätma ja armo palluma. Nende sultan peab ikka tõeste surnud ollema. Hollandi rahwas ütlewad 26. Januaril Atshinist telegrammi sanud ollewad, et neil issikeskes suur tülli olla, kes jälle arrasurnud sultani assemele sultaniks peab sama; üks tahhab sedda ja teine jälle teist, kuida se ikka sesugguses aS- 63