Wöeralt maalt. SakfamsÄlt» Paptisti ristikus» Brombergist kirjutakse 10. Weebruaril: Eila pärast lõunat oli ühe Adlershorsti tukis paptisti  ristikus, kus kaks meeste ja neli naesterahwast  ristitud said. See jut, et nüüdse aasta aeal, üks seesugune pühalik töö, ette saab wöetud, oli suure rattusega kõik linna läbi jooksnud ja ajanud kaks künni kolm tuhat  inimest jalale, et seda imet watama ja neile, keda ristiti, waderiks läinud. Parem pool tiigi körwas on üks weikene majake ja mitte wäga kaugel tiigist, see olnud nende kogumise paik, niihästi koguduse, kui nende öppetaja, köstre ning ristitawa wendade ja õdede. Peale lõunat kellu 4 on uks lahti tehtud  ja nende öppetaja omas mustas ameti riides astunud wälja ja tema järele risti tarvad,  walged särgid üle teiste riete. Tiik olnud,  nago meie jõed, tugema jeäga pealt kinni, mis aga ristimise kohast lahti raiutud ja senna saades on esmalt üks waimulik laul lauldud. Pärast laulu on nende öppetaja niuetest saadik mette astunud ja olla sääl õnnistamise  sõnad lugenud, siis olla alles ristimine  hakkanud. Esmalt on mõlemad mehed ja pärast need neli naesterahwast ristitud. Iga ristitaw olla künni niuetest saadik mette astunud ja öppetaja on ta käest küsinud, kas ta ennast tahab ristida laska ja nende koguduse  sekka wastowöetud saada ja nii pea, kui ta ..jah" oli öölnud, siis on ristia pahem käega selga takka tema wööst ja parem käega tema kaelast kinni wötnud ja teda selili mee alla lasknud. Kui ristitud meest wälja tulnud,  on temale üks mantel ehk rättik ümber wisatud ja ses mundres olla ta siis rahwa wahelt läbi, senna majakese sisse läinud, kus temale siis teiste abiga teised riided selga pantud. (Woib ka termisele maga hea olla talisel aeal mee alla tõugatud saada. Red.) BerlSnist. Würst Bismark. Wäljamaa  seitungid hakkawad üsna tõelikult s st juttu tegema, et würst Bismarkil nõu olla, ennast riigi kantsleri ametist lahti wötta ja rahu sisse anda; On jo ka juba elatand mehike  ja iseäranis on nüüd wiimasel aastal ta termis ka kaums 'Waene ja tema tohtred, kes tema termist iga pääw paikawad ja parandama  d, olla tale suu sisse öölnud: kui ta ametisse  jääb, wöib ta aga kõigist kolm aastat meel elada, wöttab ta ennast aga lahti, siis woib ta meel kümme aastat elada. Tuttaw asi on see ometige, et igaüks heameelega oma elu päiwe pitkendust enne soowib, kui lähendust  ja ta siis ka wist ennast saab lahti wötma. Braunfchweigist. Takkistus raudtee  pääl. Säält seitung kõneleb, et suur lume tuisk, sääl takkistus! teinud ja masina kinni pannud. Kurirzug, se on üks kuninglik  söido masin oma wagonitega, on pidanud homiko kello 3, 34 minudi äeal Kassetist tulles  Braunschweigi linna tulema, olla aga kello 11, 45 minudi seal senna saanud; üks wäga wali lume tuisk pannud masina Neukrug ja Hahauseni wahel kinni, et enam pole edasi saanud. Korraga seisnud masin suures lume anges kinni, pole jõudnud läbi saada, masin pandud seisma. Nii ruttu kui ial wöimalik, on abi muretsetud, teed lahti kaewama, aga ometige on see töö wäga raske olnud, ja umbes  8 tundi aega wötnud, enne kui masin jälleAwöinud ametisse hakkata. Sest õnnetusest on teistega ühtlase, ka Saksamaa kroonprintses  osa wötma. Õnneks ei ole selle takkistus? juures reisiad seda wähematki wiga saanud. Kuida kuulda on kroonprintses oma õnnetust kannatlikult ära kannatanud. See märatv torm ja maru olla künni Börsumi ulatanud, kus reisiatel tegemist olnud, jalge pääl püsti seista. Prantfusemaalt. Ssga dused. Säält riigi asjad ei taha ega taha joone pääle minna , ehk nad kül juba mitme aastase prii riigiwalitsusega peaksid harjund olema. Muido lähäks asi ka weel, aga saal õn kaunis hulk neid, kes riiki jälle keisre riigiks söönuksid ja seda heamelega nääksid, et wana ära surnud keisre Napoleoni lil. poeg, tema asemele keisriks saaks. Tänini on aga suurem osa weel wabatrigi poolt ja seepärast nühiwad ja öeruwad  nad ühe teise wasto, raho ei ole sääl weel olemaski. Wana Thiers kaebab ise enese pääle ja ütleb ennast üht wäga rumalat tegu 78