Wasta ja saame wasta olema ka edespidi. Meie wõime niisamasuguse ehk meel parema õigusega kui Teie ütelda: „Ei olegi sugugi waja, Eestlaste wasta wiha pidada." Kokkuleppimist  ja rahu on tarwis igale maale, ka meile. Meie oleme leplikud, aga olgu ka Teie sõbrad omalt poolt. Aga see'p see on! Teie sõbrad arwawad seda rahupidamiseks ja kokkuleppimiseks, kui nemad ette kirjutawad, meie kirjutagu  järele, nemad nõuawad, meie täitku, nemad teemad wiisid, meie õppigu laulud päha. Kui meie siis eeskirja waadates ja nootisid silmates mitmes kohas wigu leiame ja parandama hakkame, siis oleme rahurikkujad. Nii on praegu weel lugu meie maal. Sest tulewad siis mitmesugused  tülid ja waidlemised. Meil ei lubata mitte maja ehitada ega peremeheks saada, ehk meil küll seks Jumala ja inimeste ees õigus on. Kui ehituse kiwa kokku weame, siis kuulutatakse wälja, meie tahtwat naabri peret surnuks Visata, ehk meil küll Kaini mõttid uneski ei ole südamesse tulnud. Mõni Viimselt ütleb, n'agu summat tehes, kõik meie püüdmised kokku olewat käimine õelate nõuu järele. Ka meie kõige puhtamad ettewõtmised peawad hukkamõistmist maitsema.; Armsad wastalised! Sellega ei tule rahu maale, maid saamad waidlemised kaswäma. Mida enam Eestirahma  õiglasi püüdmisi rõhutakse, seda suuremaks läheb lahkumine;  mida enam neile maad antakse ja neil keelamata kosuda lastakse, seda enam kaswab üks meel. Aga Teie lugupidamine Eesii rahwast, armas naaber, on liig madal. Sellepärast siis Teie ka meie püüdmistest aru ei saa. Teie annate otse teotuse tunnistust meie talurahwast'  „Rumalus, waesus, ahnus" on Teie tunnistuse järele tema iseäralised märgid ja ajawad teda nimelt koolidele  wasta panema. Nimelt on Teie meel paha nende meeSte peale, „kelle suu läbi meie rahwas konwendi peal kõnelep." „Kaege", ütlete Teie, „määräne meie armas Eestirahwas nink neide saadiku weel omma, nink sis Teie loodate, et säärane rahwas peas Aleksandri-kooli nüüd jo oma õlade peal kandma nink pealegi weel kõrgele tõstma!" See tükk Teie kirjast tegi mulle taieste selgeks, et Teie oma waidlemise kirju ise ei ole ilmale sünnitanud. Kes wähegi meie rahwast tunneb ja ilma on näinud, leiab siin koguni kõwera tuuistuse. Rumalust, waesust ja ahnust on tõeste meie rahwa seas, aga seda on salgamata ka igas töises seisuses niisamati leida. See ainus wahe on see, et Lalurahwa kombete koor koredam on ja neil külge koolitatud teadmist wähem on. Aga loomulikku tarkust ja südame harimist on neil niisama, kui koolitatud meestel ja naestel, nimelt südame harimist sagedaste palju enamgi. Wõtke oma sõbrade abiga kuulsa Breemeni linna õpetaja, O. Funcke, raamat: St. Paulus zu Wasser und zu Lande (Püha Paulus merel ja maal) kätte ja lugege sealt lehekülg 112 künni 125 seda peatükki, kelle pealkiri „antipharisäische Moralgeschichten"  (Wariseeri-wastulised eluõpetused), siis pannakse Teile selge mõistus pähä, kudas ja mis lihtkombelisest rahwast  tuleb arwata. Puna saab Teil ühtlasi siis oma rumala otsuse üle palgesse tõusma ja Teie wõite enese oma wariseeri  käpuga katsuda. Aga, ütlete Teie, meie talurahwas paneb koolidele hirmsaste wasta. „Kaege, määrane meie armas Eestirahwas nink neide saadike weel omma!" Wõib olla, et Teil oma rahwaga ja oma saadikutega suur tüli ja taplemine on olnud. Mina Teie kihelkonda ei tunne. Aga kui Teie omad kihelkonna asjad siis otsekohe üleüldseks tunnistuseks üle kõige Eestirahwa ümber walate, siis on see ülekohus ehk rumalus. Ma wõin Teile niisamati kihelkonde  ja saadikuid nimetada, kes südamest ja heameelega oma koolide eest muretsewad. Peaasi, armas kooliwanem, on see, kudas rahwaga ja saadikutega ümber käiakse. Kudas sa metsa hüüad, nenda kostab mets sulle wastu. Seda õiget ümberkäimise kunsti ei oska siis wistist Teie mitte ega Teie sõbrad. Siin pole siis mitte üksi „sääratse rahwa", maid ka „sääratside koolijuhatajide" juures. Seda on mulle ülemal  nimetatud õpetaja Funcke Saksamaalt selgeks teinud, seda olen mina siin Eestimaal tõe leidnud olewat, nii kaugele kui minu silm ja kõrw ulatanud. Et Teie omast kihelkonnast näituse olete lugijaile ette pannud, siis lubage ka mulle, oma kihelkonnaga ette tulla. Siin on minu teadmine  kõige selgem. Meil Otepääs on 16 wallakooli ja 1 kihelkonna kool. Wiimse wiie aasta sees on neli wallakooli üsna uueste ümber ehitatud, kolmele on uued ruumikad koolitamise toad otsa tehtud. Tänawu suwel on kaks wallakooli  üsna uueks ehitamisel käsil, kolmas teeb jälle suure kooli saali otsa. Kaks kooli saiwad minewa aasta seest parandatud. Sellesama wiie aasta sees on wiis malda oma koolidele uued koolilauad, uut täielikku moodi teha lasknud, töised wallad muretsewad tänawu. Niisamati on õpetusnõuusid peale muretsetud ja muud kooli olekut ülendatud. Seda kõik on rahwas teinud ilma kõige „hirmsa Vastupanemiseta." Sai aga asi kooliwalitsuse poolt ilusaste  ja mõistlikult ette pandud, sündis pea mis tarwis. Tänawu suwel ehitatakse uut kihelkonna koolimaja teiliskiwast,  mille tarbeks talwel materjaal kokku weeti. Sell? ehituse poolest oli meil, enne kui otsusele ja teule saime, enam waidlemist ja wastupanemist, aga mitte saadikute poolt, keda Teie awalikult nii kangeste laidate, waid töiselt poolt. Ei, armas kooliwanem, meie rahwos ja saadikud pole mitte nii rumalad ja kisakad kui Teie tunnistate. Käi aga rahwaga mõistlikult ümber, siis saab ka rahwas mõistlikku  nöuu kuulma ja talusat tegu tegema. Läheb mõni uõu nurja, siis ära hakka mitte kohe rahwale ja tema saadikutele  turja, waid kae enne järele, wahest on süü sinu ehk töiste eestwedajate oma. Selle oma nägemise ja ka muialt teadmise järele wõin mina julgeste loota, et „säärane rahwas" wäga häste Aleksandri - kooli oma õlade peal saab kandma. Kui Teie minu usku omaks ei wõi tunnistada, mis Teie siis meie koolile wasta sõdite? Kellest midagi ei saa, rahwa rumaluse,  waesuse ja ahnuse pärast, kuis wõib see nii palju wastalisi leida ja peale käimist sünnitada? Kostke mulle? Mida enam ja käredamine Teie meie kooli tahate tühjaks teha, seda enam saab awalikuks, et Teie ja Teie sõbrad arwate meie koolist otse iseäranis palju saamat. Teie sõbrad kardawad nimelt, et nende wõimusele ja elu mõjumisele  Aleksandri - kooli läbi kahju sünnib. Sellepärast kahitsete  Teie ka, et tema töise walitsuse alla on saanud ja temal teised eestwedajad on' Ärge kartke asjata 5 Nleksandrikooli  asutajad ei taha kellegi õigusi mahendada. Ühe ehk teise mõjumisele wõiwad nemad meel wähem wasta olla. See oleks üsna imeline kartus, sest kes mees ju õiget teed käib, mõjub nagu iseenesest, olgu Aleksandri - kooli ehk olemata.  Ons Teil ime ehk igatsemise määrt teada saada, mispärast meie kool töise walitsuse alla saanud, siis wõtke waewaks ja nõudke järele, mispärast rüütliselts oma güm- nasiumi Willandis ka töise walitsuse alla annud. Mis neile keegi laituseks ei pane, ei wõi ka meile süüks olla. Ja kui Teil siiski mitmesugused kaalud ja mõõdud on, siis ei ole Teie õige mõõtja waid midagi muud. Et mina praegu Aleksandri-kooli peakomitee president olen, seda kipute Teie minule raskeks süüks panema, nagu ei oleks mina oma õpetaja ammetiga rahul ehk tahaks mina oma ustawust ülendada ja kooliülemate truuwust alandada. Pole kumbagi mull uneski meele tulnud! Asutajad on mind selle ammeti peale walinud ja ma olen püüdnud Aleksandri-kooli hääks teha ja tallitada, mis aeg ja jõud minu pärisammeti kõrwal kandis. Soomite Teie töist presidenti, siis andke peakomiteele  oma hea nõu üles ja oodake asutajate otsust. Kui aga ettewõtmine Eestirahwa kasuks ilusaste edasi läheb, lahkun mina rõõmuga, sest siis jääb mõnigi suur waew ja waidlemine minust kõrwale. Lõpetuseks tunnistate Teie, et Teie arwamine on, „et kui Eestirahwas peäs töises rahwas saama, et nemä sis Wenerahwas saama, nii kui Pihkwa kubermangu Eesti rahwas, keda meie Setukese rahwas nimetame, nüüd juba Wenelase ommagi." See on nüüd küll selle tunnistus seitungist lugedes.  Minu arwamine see ei ole ja sellepärast soowin mina ka Eestirahwale waimuharimist oma loomulise põhja peal, tema emakeeli, sedawiisi ka Aleksandri-kooli läbi. Aga ka Teie päris südametunnistus ei wõi Teie kirjalõpetus mitte olla. Nõnda kui kuulsime, on Teie kihelkonnas peale Wenekeele õpetuse, mis poislastele antakse, ka weel Saksakeele  õppimine kõigis wallakoolides poistele ja tütarlastele kohuseks peale pandud koolivalitsuse poolt. See nutab selgeste  wälja, et Teie ommeti, kui muutumine rahwa olemise  poolest peaks tulema, soowite ja loodate, et neist Setukesed  Saksakeelega saaksiwad. On wallakoolid tubliste korda seatud, siis arwan mina küll wõimalikuks ja tulusaks, kui poislastele algusõpetust Wenekeele tundmise poolest antakse,  üleüldise wäeteenistuse pärast. Aga kui peale see weel kõigile lapsile meie walla koolides hakatakse Saksakeeli õpetama, see on siis kaks wöõrast keelt korraga, siis on see selge waimu harimise ja rahwa elu rikkumine ja ei wõi niisugustest koolidest mitte muud wälja tulla, kui  Saksakeelega  Setukesed. Otepääs, 1. Juunil 1878. J. Kurt, X Aleksandri-kooli peakomitee President Kirja wastused. 127) C. G. K —l. Teie „koolmeistri" kiri on meile wäga palju nalja teinud. Paraku on weel meie maal inimesi, kes ennast, koolmeistriteks"  nimctawad, aga kellele küla scakarjatsc nimi ka weel liia suur auunimi on. Teie sõnume eest täname! 128) A. T. J —s. Täname! Saame tarwitama. 129) J. S. R—s. Teie kantsli pealt üksi ei kõla seesugust laimamist. Kui wett muidu wöimalik ei ole sopascks teha, siis walatakse  wirtsawett sekka. Keegi auus inimene ei wõi ütelda, et meie omas numris taewalikust õndsusest oleme rääkinud, waid seal seisab selge sõnaga: „inimene wõib ka omast jõuust jo siin maailmas õnnis olla " Meie räägime seal üleüldse ainult inimese elust ja terwisest, aga mitte taewa elust ja õndsusest. Et meie waenlased kusagilt poolt meie kallale ei saa, siis käänawad ja wäänawad nad seda üht tükki, künni mõni lühikese  aruga mees tõeste mõtlema hakkab, et „Sakala" ristiusku maha tahab kiskuda. Aga seesugune rahwa petmine ei pea meie wastalistele mitte korda minema. Meie saame selle asjast selgeste seletust tegema, nn pea km igalt poolt material koos on. 130) L. K. K—l. Täname wäga nende kena annete eest. 131) J. tz. S. J—s. Ei ole meie lehele sünnis. 132) J. H. O—s. Leiate kõik meie lehes toimetatud olewat Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 19. Juunil 1873. Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. Seeläbi annan ma teada, et küttimine Kroonu maade peal, see on mõisa ja talumaade peal metsades igale ühele ara on keelatud, kellel mitte minu käest jahi piletit wõetud ei ole. Üksi Kroonu mõisade rentnikud on siit wälja wõetud,  kellel mõisa metsades luba on jahti pidada. Kõik, kes selle keelu wasta teemad, maksawad  künni 25 rubla trahwi ja peale selle weel lastud lindude hinna ära. Ühtlasi annan ma teada, et ma igale inimesele,  kes minule Holstri, Aidu ja Wälgita mehi wõH üles anda, kes ilma lubata jahti pidanud, 10 rubla waewapalka saan maksma. Metsaülem Borkampf-Laue. (102) Kõiki armsaid ja auusaid sõpru ja tutwaid  Tarwastus, nende minu wasta kahe aaSta jooksul ülesnäidatud lahkuse eest südamest  tänades, jätab Jumalaga Paar tubli sulast tarwitab oma wiinawabrikusse ja annab head (104) palka (107) A. 85. Werncke 2 Meie kuluga on wälja tulnud ja igas raamatu poes saada: Saksakeele õppimise raamat koolidele. Kirja pannud « G. R. Aakovson. poogitud 45 kopp. h. C» Mattieseni triikkimaja Tartus. (106) i kuulutused. (Politsei lubaga.) Seega anname teada, et , Sakala Juulikuu alustusest  kuuni aasta lõpetuseni (30 nummert) Wiliandi maakonnas  1 rubla 50 kop. ja postiga 1 rbl. 75 kop. maksab. Oleme ka jälle hea hulk uusi ilusaid pilta saanud, kellest nimetamise wäärt kindral Todlebeni ja Montenegro würsti pildid ja üks suur pilt Berliini kongressist. Palume tellimisi  aegsaste sisse saata, et adressite trükkimine enne esimest  Juulikuu päewa malmis wöiks saada. Ka esimesed numrid antakse soowimisc peale meel taga järele. Sakala Toimendus. Ähe Saksa perekonnas Tartus wõetakse kostilapst odawalt wasta. Ka antakse sealsamas odawalt  Saksa-, Ladina- ja Wene-keele õpetust. Järele küsida kaupmehe Jnselbergi, ja Wiliandis  „ Sakala" wäljaandja juures. (103) 3 ililagnus lakobson. KuH-M-WchM Kõiksugu pilta, mis raamatute sisse ja raamatute kaante peale wõib trükkida, tehakse odawa hinna eest tellimise järele malmis. Selgemat otsust antakse kirja teel. Adressoeno,W«7  3. R stkvöevni. »i> Ov. Uevuenttn  oevpovi», 7 Mli. H Ist ««. 25. (56) . Uue - Woidumaa mõisas müakse soowitud paljuses: 118—120 naela kaaluwaid rukkit, 8 rubla eest tshetwertheaste  idanewaid 108—110 naela kaaluwaid maa-odre, 8 rubla eest tshetwert; ja pehmeks  keewmd walgeid erneid, 9 rubla eest tshetwert. Paari päewa eest tagasi on Wiuandi  ligidal rahapung rahaga mgast leitud. Kes seda omaks wõib tunnistada,  saab Sakala wäljaandja juures kätte. (105) 2