tud Mv tosstnad terrast sülga >termst sulle warsä, liistikusi, tin.diklasisi,, tinti jn 54 petroleumi  lampi. Kõige on kolidega  Wormsi sarel. ja Länemaa saarde peal. Oppetuse asjad on koli seaduses kinnitub, mis agga iggas kolis ei olle weel woinud taieste ö.ppetud sada, ja . need on: saksa ja wenM kele luggemist ja. kirjutamist,. mail ma öppetust ehk geograhwiat, ka sündinud asjade tundmist, seihendamilk  on ugga üksi köstre kolis öppetud. Rago nimmetud , ei õlle neid asjo mitte iggas kolis öppetud, waid kues Haggeri Mis. Raplas, Kosfes, Kusalus, Maholmis, Waiwaras, Rakwerres , Haljallal, Palmsis, Paides, Kullamaal, Merjamaal, Pönalis ja Kerteljs. (Tullewa kord eddasi.) Ommalt maalt. Pernust. Nurr! semi sest. Mitte ükspäinis  Eesti- waid ka Saksa rahwas on wägga ussin wanna Jummala peale nurrisemas, kui mitte kõik nenda polte, kui nende tahtmise järvele  peaks ollema, agga ei mõtle seal jures suggugi jarrele, kas sedda õigusega woiwad tehha woi mitte. Möda läinud aasta löppetusel  ja selle aasta hakkatusel kuulsime wägga paljo selle ülle nurrisetawad, et teed sandid, mis pärrast siis worid seisawad ja päewa töömeestel  töö kassin, ei tulla puid egga Heino sisse ja mis seal kõik weel kuulda olli. Meie arwateS ei õlleks se agga mitte õige, sest lemma  on üks wanna tru perremees, kes kellegile ei tahha liga egga üllekohhut tehha, waid annab igga ühhele, mis ta arwab temmal tarwis ollewad. Wist ei olle meie parremat teuinud egga wäärt, sepärrast peaksime ennem tedda palluma, et ta meid mitte meie üllekohto järvele wöttaks karristada, waid omma helduse  järvele meile ommad helded ja rohked käed lahti tehha. Kas peaks se kül temma pühha melepärrast ollema, et temma ärrawallitsetud  rahwa seas weel ni paljo on, kes kallil  päiwil ennast täis jowad, et ei ööst egga päewast tea, nago sedda ue! aastal kül on nähha olnud; eks ta põlle kül selges te ommas  sönnas öölnud: ..jodikud ei pea taewa riki pärrima," agga kes holib sest ja siis psr- rast. kissendawad weroa ja maa kskko: ei olle tööd egga tenistust. Mingo metsa > omma  hullustusega ja öppigo seal tundma, et Taewane Jssa meile ei te. RaHke on kül tööta seista ja ommaksid üllal piddada; raske on ka külmas toas istuda ja kibbe on nahha, kui ellaja lomad nälga jäwad, agga egga meie omma nurrisemisega asja parremaks  ei te, waid ennem pahhemaks,. Eks ta põlle issi oölnud: „Hüa mind appi ahhastuse päewal, siis tahhan ma sind wälja kiskuda ja sinna pead mind kiitma. / Äkki li me surm. Ni pikkalt on innimese  ello! Tänna tsrwe punnane ja Home jubba puusärkis. Se olli just Neäri päewal, na kello pool ühhe aeal lõuna, kui üks kaunis  wina armastaja naesterahwas, jubba tubliste  joobnud, ulitsa peal meile wasto tulli ja öhto, na umbes kello kümne aeal olla ta ühhes  kõrtsis iggaweste maggama uinunud: wist on se kallis wina märjoke ta ello lõppetanud. Oh parrako! km saggedaste on sest rägitud, et wiin woib ello löppetada, agga kui pissut holitakse sest. Seal on ta nüüd?! Jgga päew pea täis, millal on ta aega sanud omma waese hinge peale möttelda? Oh teie kõrtsi sõbrad ja wina armastajad, möttelge ommeti wähhegi  omma waese hinge peale, mis peab sest üks kord sama?! Pernomaalt. Kolima ea õnnistamisest.  Reio walla wanna kolimaea sündis ühhel aeal ilmale, kus koli assi alles kammitsas  olli, ja kolides muud ei öppetud, kui luggemist,  kirjutamist, rehkendamist ja muud asjad, neid ei arwatud tallorahwale tarwis ollewad ja siis olli ta ka wägga weikese kaswuga,  üsna päxris härja pölweline; parrast ehhitas wald temmale kambri körwa, agga pea jäi ta rumi põllest jälle kitsaks, kellega koliwallitsus ei woinud rahhul olla ja ehk wallawallitsus kül ryasto seisis ja ütles sedda pissukese wallale liig raske ollewad, uut ehhitada.  Koliwallitsus olli pärris herrade käest palgid pallunud, mis ka ausad raeherrad heamelega  ollid lubbanud, nüüd ei aidanud mu nöu, kui ehhitus piddi ette woetud sama. Aastal §872 sai maea ülles raiutud, künni kattuse alla ja siis jäi seisma. Tännawo suwwel sai 21