ma ja astuwad wäetenistuse, koli-lapsed, kes keskmiseks kolis, peawad kõige hiljemast siis liisko tõmbama, kui nad 22 aastat wanuaks sanud; sure koli koli-lapsed, mitte hiljemast, kui 27. aastaselt. Kõik se on nenda seatud, et igga koli-lapsel wöimalikuks j aed enne leul  sl ust emma koli õppimist lõppetada.  .Tenistuse  aeg pead ollema: need kes sure koli õppimist lõpperanud, peawad kuus kuud; kes gümnastum! koli õppetust lõppetanuv, üks aasta ja kes allama gümnasiumi õpperust lõppe rand, kaks aastat. Need on nüüd kommissioui liikmete nõu piddamised ja arwamised, agga weel mitte seadus, mis kõige kõrgemalt kindlaks  seaduseks kinmrud, sepärrast peame weel ocama, eaga et üht egga teist uskuma ja seaduseks  piddama. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Saksa- ja Prantsuse rik:de.  waddelised asjad ei oüe weel aMWLgi kuida sddder iodra w-asre pead eüema, seal 0A ikka mõnda õerumzst ja nühkimist, isfiaaranis  Pra:us!ase voott; rcmma ei woi koggosisrc  weel sadda Lnnusrads, ek ?a Sakslase laedi ni sasnd; seüe Mest on Sabslasle  vosll assi koggos«sre reise, armasrasega jõudnaad sad iggÄ pool seüe WasTo sa sairswad.  e; seü snddagi pahhaLdsst nende wasW ei oüe. PraZrlaic rigi zvaAMs sv süüd WjoA ützr sadikLT Saksa riti passsd kes Saksa 7?a: «aüirssse xoleK kvre asssrsseZa wasrom-õcnzd, mis seilepsrasst sedda immeUkZm.  sest e? Paanlstased Saksiasreie Zveel möLda ja saaga sasi? meleoatztzaÄdZst remad. Ka; kaMk m:77e Sats-aü er m-õta, ü:s aa naid ammedge kada.a kes seade masro 7a:7Maad " eanem oadda ka: dead Min 5757 Basüea-Knxrnr sõius Keaiim» mikspäaaaü  l el seal nende WatzWes aszo õiendada ja sanda ed Mk PraZdskasde kasZaks om ja kedda reed SaHa Mk d-ame.eaa; se aiass asst, mzs SaUa rük mõaaa. osje, e: PrasNAjt Nik eaaast Otsas Wa MsadMa- ei eaga. wazd TS KOKSch TÄtzßmõe PDSZMWe poolt kergitust; Prantsusema arwab neid weet ikka omma rigi kapsiks ehk kül nad PrantsM semaaft Lahti leigatud ja Saksamaa külge linutud.  Prantsuse rigi uus wallitsus tunneb kü! ärra, et Lemmal ELsas-Lootringeni madegä middagi teggemist ei õlle, agga rahwas ei tahha seest mee! öiete arro sada ja tõrgud selle wasto, ning arwab sedda sureks Lllekohtuks,  et Sakslased need maad ja sedda rähmast  ennese külge kiskunud; agga mis aitab kõik turrsumine! Nad peaksid ommetige ärranäggema,  et se ennsm teisiti ei woi olla. Noh, olgo, mis on', agga nende urrisemine ei te sedda parremaks kui käes on, sexarrast jätkame neid, küllad lulleb kord aeg, et arranmoad, et nad wagga eksiwad. ja sest ei lähhä ka assi parremaks, et sest pikka jutto teme, maid könueleme  teisest asjust. Watsme parrem, mis manna Saksa keiser teeb. Ja on Manus, peale 74 aastane manna mees; agga raunno polest tuggem nenda, et ta endise ternns m hea ei olle olnud. Päem pasma kõrmas on Lemmal hommikust ehruni kibbedsste Lööd ja jäeb pissuc aega issieunese puhkamiseks ja terwise  kossmamiseks. Sest sadik, kui keiser omma reisi ja rernme kessutamise pealt koev tulli, ei olle mee! üht päewa möda läinud, kus mitte wõerad :a jures temma jvktul ei olle ja ennamiste su need koik, kes Lemma ees käiwad, ssamäggede üllemad ja neadasammoli  ka rigi seestpolise asjade Kõik pead temma õiendama ja korra peale seadma ja WsK ss ZummaZ temmale ta maw nsdase MM! kallist rerMst kiski?Nd, sedVs WZrr ss sMWetid korras piddama. -' Rema üsNsy ArzÄTsTe. e? Ml ötztzeA NoeWs tsCi ZadN zs seslWwe kc^S.Ms H» Ärs- PSZessd. MLe MM os' ss osseks  IZSNHd Krzikßd. Wis stÄ «K oüi. ei se piddi ks zsisßkWL, wLe eM ksirsrs. ei elle Ml smoes MNS MMS ssDM; SMS ksir Tsß wsHs se DL KSdMSTL. Norr«MMalt. xs«»U. Nsr- ZWSS DM K?-isÄSBi« f»Dt kM ILDts LA MjM kM NSHrt TTSNS se LA ksM B 352