nud ja 158 ühhest koggokonnast teise läinud.  Tullekahjudest. Eesti ma kubbermango  rahwas näitab tullehoidmise polest wägga holetumad ollewad; sest egga seal ommetige  tulli ei peaks wihhasem ja kawwalam ollema,  kahjo teggemas, kui muial maal. Kuida Eestima kubbermango seitung könneleb, on seal allamal seisawad tullekahjud olnud: Essimene  tullekahjo olnud 23. Julil enne lõunat Zöelehhe kihhelkonnas Nihhato waldas, kus Saueaugo saun ärrapöllenud, agga kust tulli wälja läinud, ei tea kegi. Kõik kahjo, mis saunikul  olnud, se on; maea- pöllo- ja maeapiddgmise  riistad, rided ja mis meel maeas olnud  ning ka ellomaea, kõik ühte kokko 300 rubla Teine, Juli ku 30. päewa hommikul, on Hapsalo kirriko-mõisa rehhi pöllema läinud,  sanud agga jälle kustutud, kust agga tulli hakkanud ei tea ei hiir egga kas, kõik kahjo arwatakse 50 rubla wäärt. Kolmas, Lihhula waldas, Wall usti küllas, seal on üsna uus, häddast agga alles malmis sanud, Mihkel Toppi pärralt tallo ellomaea kõige selle sees ol- Lewa wilja ja maea asjadega mahha pöllenud; kõik kahjo arwatakse umbes 192 rubla wäärt ollewad; kust tulli lahti peäsenud, ei tea jälle kegi. Neljas olnud 4. Aug. öhto hilja Pedua  waldas, Merjama kihhelkondas. Seal olla üks tallomaea pöllema läinud ja tulli ennast  imme sure ruttuga laiale laotanud, et middagit põlle maeast wälja sadud; maea rahwas sanud agga soja hingega wälja, Kahjo arwatakse kõige wähhemast 200 rubla suur ollewad; agga jälle teadmata, kust tulli lahti läinud, Wies olnud 4. Augustil ka Merjama  kihhelkondas, Kasti mõisas; seal olla ühhe mõisa ma peale assunud tallo ellud maead kõige körwaliste honetega puhtaks mahha pöllenud  ja kõik kahjo arwatakse 250 rubla wäärt ollewad; kust tulli lahti peäsenud, ei olle wöimalik  olnud teada sada. Kues tullekahjo, mis 13. Augustil ojumise paikas Merreküllas  olnud, seal on üks pahha innimene kolm jeä kellert ja üht sauna pöllema pannud, mis kõik mani mahha pöllenud ja perremees seläbbi  500 rubla eest kahjo sanud, sest need maead ei olle mitte assekurantis ülleswöetud olnud. Arwatakse sedda pahha tööd ühhe haiguse parrast kojo lastud soldati süüks ja mees olla ka kinni pandud ja kohto alla janud»  Nüüd peaks ommetige selge ollema, et kui wiis maea ärrapöllewad ja se teadmataks jäeb, kust tulli lahti peäsenud, et se holetuse läbbi lahti läinud. Ärge pange pahhaks, et sedda ni julgeste suust walja ütlen ja holetuse süüks annan; ma ei woi sedda teist wisi. Peterburgist. Kõigekõrgemalt kinnitus.  Üllem söawallitsus on sedda heaks arwanud, hawatud söamehhi kolme jausse ehk klassi jaggada ja siis nende palga rahha ehk pengsioni üllendada ja sedda heaks arwamist Keisre Herra ette läbbi wadata ja kindlaks kinnitada pannud, mis suur Majestät ka 25. Märtsil kõige kõrgemalt kindlaks kinnitanud, ja selle järrele peawad sama: soldatid 3 klassist  39 rubla, 2 klassist 57 rubla, 1 klassist 84 rubla ja underupserid 3 klassist 48 rubla, 2 klassist 63 rubla, 1 klassist 96 rubla; neile agga, kes peäliko ehk ammetniko aunimme sees lahti lastud, neile 3 klassis 51 rubla, 2 klassis 69 rubla ja 1 klassis 96 rubla aasta palgaks ehk pengsioniks kinnitud. PleSko kitbbermangust. El! ajate katkust. Et ellajate katko többi ei saaks senna sisse wetud, olla sealane kubbermango komite kindlaks seaduseks teinud, mitte muul wisil ellajaid, ka mitte siggo ja lambaid, senna sisse tua lubbada, kui agga ükspäinis Peterburgi-Warsawi  raudteed kaudo ja wasto wötmise  kohhad on Pleskuö ja Ostrowis. Ellajate  nahhad, karmad, lihha j. n. e. on koggoniste  ärrakeeldud sisse tomast. Peale selle on piri wahhidele rohhitsemise politsei polest tuggewad ja köwwad kässud kätte antud, mis järrele peawad teggema, egga tohhi ei miski asjas nende ülle astuda, egga nende seaduste wasto tehha, mis läbbi lodawad omma ellajaid  katko többe eest hoida, mis jo mitmes kubbermangus suurt kahjo teinud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Küssimine ja wastu  s. Zggaühhel on se nago üks wöeras ja 313