Wesotsisud, mis paax pärmst tühhi Mi olnud. Kellel OMMa'HobbRM need ruttanud Düna jöe peale hobbuste pani peale katsuma, kui willedad jallad hobbustel aasta on. ' Harjo maalt. ' sWastus. Wanna Harjo Kare! läkkitas üht wastust Eesti Postimehhe  Wötro sõbra kirja peale, mis meie siin allamal täielikult luggeda anname. Kirri on Zenda: Terre armas Postimees! Kas kuled, Eest! Postimehhe selle aastase 4. numris seisab laimamisest  opmanide ülle, mis üks Mess jubba MM' Mardi päwa-1869 Wörro MakoKNüst kirja pannud./ Ta tahhab sellega suurte perremeeste  maeapiddamist õiendada ja- hakkab sellega r /Törahwa palk möisade peal/' olla en- MM-iste ni suur, et nad just ei prügi nälga surm." ' MH-, kes lasseb kül 'smma tenmt «Äga surra? Möisade omMadnikud annawad omma sullastele ennam ehk wahhäm palka, Ke»da -kUtda nende-sissetullik ja kulda nad kahhskesi  kaupa teinud. Rehkendaja mees ütleb eddasi: ..Peale selle on mönnes mõisas se pruuk tõusnud, et monamees peab omma kaega kontra  kti alla kirjutama, et opmanil melewald ilNü kohts mõistuseta Z künni 4'rublam trah- Mda." Jah, nisuggllne kontrakt on waene kül, agga kes on siis monameest sundinud nisuggust kontrakti teggema. Km'monamees arwab, et temmast lubbatud trahw ilmasüta palgast mahhatömmatud,  mrkö ta siis kohtuse ei kaeba? Auwäärt kirjutaja ütleb eddasi: riistad  ja massinad on kül pöllotö tarbeks murretsetud,  agga nendega ei mõisteta ümberkäia ja kus mõisa ommanik issi ohje peus ei hoia, wissatakse neid pea nurka." Toho! kas nüüd naeb : wissatakse kõrwale. Eks neid olle mitmesuggusid,  mis selle ma kohta ei kõlba, on muidogi teada. Ta ütleb: .Massinad woiwad head olla, agga töjuhhatajad on rummalad."  So, hea kül, kui kirjutaja kidab kõrwale  wissatud massinad heaks, siis olgo ta hea mees ja katsugo neid esmalt rummalaile ettettäidata ja nenda seada, et nad wurrawad. SZ vK'na õslda, liggimese armastuses. Noh, kas põlle MM? Ikka eddasi ütleb temma: -Saggedaöte on sähhärdused üllewaatjad pool tored werrffulled sttgas, nokkstz kollased/' - Kas' kuletz immel, egga kegr 'just opmanÄks' - peab õppima; eks' kirjutaja issi siis rummal ei olnud, kui tal alles werresulled selgas ja nok kollane olli? —Ta ütleb: et werresulleline opmann peab tömeeste palgast wähhema sü eest rubla «ahhaarwama.  Noh, muidogi teada, kui kirjutajal  ka tcniad on, ma arwan, ta teeb seddasamma.  Kui teniad ei sa sü eest trahwitud, siis on sönnakuulmine ma pealt kaddund ja leiwawanttkMad otsas ja issiermese nuMuseW nälg'kaes. Ta ütleb: „Mönnikord on tö ta omma kässo pesle nenda tehtud, aggs kui parrast pahha on, peab töömees süüdlane ollema."  Tulle Jummal appi! Kas siis kõik tömehhed ühhesarnatsed ehk tölomad ühhetaösa weddawad, sedda ma ei usso; oige mees ei te santi tööd, ta püab perremehhele iggakord head tehha ja sellega omma au üllespiddada ja õiglane  perremees ei salli ka pahha süllast. Ta ütleb: .Hargi päwal on ta wöera tö jures,  pühha pämal teeb issiennesele»" Kes suwnib  monameest sesuggust kontrakti teggema ja sedda allakirjutama? Kas opmann siis selle jures süallune on? Ikka eddasi: ..Kui mannast  15 selga loeti, siis olli se kül wallus ja raske, agga tömehhe palk jäi ikka ta tasko." Jah, mannal aeal olli se nenda ja se seadus piddi prugitud sama; siin ei tea kirjutaja issi, mis hea ja pahha olli, ei õlle ta ka sedda unneski näinud, ei ka prohweti wisil ettekulutada  woinud, mis meie armoline suur Keisre Herra Aleksander II kõige omma peale 75 miljoni allamale head sowinud ja teinud. Kidetud  olgo taewa Taat, kes meile ni armast ja heldet Keisrit andnud. Ta pikkendago temma  igga ja lasko temma sugguwössa iggaweste sure Wennerigi wallitsejaks jäda.  Kirjutaja  ütleb: „Ma ollen opmannisi kes aastal 1869 alles nõidust uskusid." Toho sögge, on nad uskunud, siis on nad narrilased, nenda kui teised, kes sest többest puhtad põlle ! Ta ütleb eddasi: ..Minno arwates peaksid mõisa opmannid näitama, et nad waimo harrimise polest kaugemal ja et nemmad teistele eesmärgiks,  agga mitte pahhanduseks põlle." So, agga ta unnustanud selle jures sedda Õnnisteggia  sönna: ..Kissu esmalt palk ommast si'l- 61