sele kodust ära, teed kiwistama kutsutud? Mis utlewad teeäärsed peremehed, kellede pöldelt klwid korjatud ehk üle weetud peawad saama? Mis moodi peaks siis wee! läbi sopa Pärnu linna ligi saadama, kui ühe kewade maanteed kruusimata jäawad? j. n. e. Kõik seda ei ole isand kirjutades sugugi meele tuletanud, ja sellepärast ei maksa ta nöuu ka midagi. Selle wastu näitab aealeht ..Sakala", et meil töö jõud praegusel aeal wäga wäikene on ja et peremehe sulane, kui maantee tükk 20 —30 wersta kodust kaugel seisab, selle sillutamiseks  aastas: talwel kruusi wedades neli jala ja hobuse pääwa ning suwe! kruusi lautades  ja kraawisid puhastades niisama palju ara raiskab, mis nüüdsel kallil aeal kõige wähemast  8 rubla eest töö jõudu ilma aegu raisatud  saab. Peremees saadab sulased wälja; aga kuidas n'ad selle töö ära teemad! Paamad  wiidetud, tulemad tihti purjus paaga, lõhutud silmadega ja wangertega ning katkenud  hobuste riistadega kodu! haa kui hobused meel elus, terwed ja käes on. Saal tuleb paari nädali pärast sagedaste käsk silla kohtu poolt, et tee almaste tehtud, ja peab seda kohe uueste tegema. Ehk jälle sulane mingu oma sillu tempude eest nädaliks, kaheks  ehk kolmeks torni. Kõik seda peab peremees  rahulikult wälja kandma! ja tühi teab, mitu pahandust meel sillutamise parast maitsema.  Kõige parem abi selle wastu on ..Sakala"  arwamise järele see, et ka meie juures nenda maanteesid peaks tegema hakatama, n'agu seda teistel haritud maadel, kus orjus kadunud on, korda saadetakse. Kui maanteed  raha eest teha wälja pakutud saaks, tuleks  nende tegemine talu peremeestele poole odawam, kui praegu. Jah, ammugi odawam oleks maanteede tegemine, ja töö isi saaks ka hoopis parem olema, kui terwed teed raha eest niisuguste inimeste kätte teha antakse, kes seda tööd eneste paale tahawad wötta ja wöiwad  wötta. See oleks talu peremeestele suureks  kergituseks olewat, ja meie maa oleks ka ühest wana orjuse häbist jälle päästetud. Soowida oleks, et walla wanemad oma konwerentside  pääl seda asja läbi rääkida wötaksiwad,  ja selle üle nöuu pidada, kuidas  siin kõige mõnusamalt abi leida wöiks. Imeks panna, et sest asjast siia maale wäga pisut on räägitud. Ammu, ammu oleks aeg käes, et seesugune inetu maanteede sillutamise  mood parema ja mõnusama järje paale pandud peaks saama. Maanteede kiwistamine ei maksa aga meie arwates mitte midagi. Iga Pärnus käija teab, kui hää meelega ta seda teed sõidab, mis Pärnust Riia poole 6—7 wersta juba kiwistatud  on. Täna aga Jumalat, kui terwisega üle sõita peaks wöima! Muud sa ei saa, kui ühe kiwi otsast mürinal teise otsa. Sääl on ta weel nüüd lagunenud ja aukusid täis ka. Selle wastu oleks aga wäga mõnus, kui seda asja läbi räägitud saaks ja nöuu pidada, et lõhutud kiwi puruga teed kiwistatud peaksiwad  saama ja seesugused sousheed (kiwi teed) asutatud saaksiwad, n'agu Riiast Wolmar'i poole käib. (Pärnlane.) Kuidas müristamise aeal ennast kahju eest hoida ja aidata. Kõigist kõrgetest asjadest peab inimenne ennast müristamise aeal eemale hoidma. lialgi ei tohi pitka puu, torni ehk muu marju alla minna; ka mitte mäe otsa ehk sinna seisatama jaama; maid kõige parem on all orus, jõe ehk järwe kaldal maha istuda ja oodata künni müristamine üle läheb. Kõik kohad, mis pilwede poole maa päält kõrgesse ulatawad, tömmawad pilwedest elektri mäge eneste poole, ja sellepärast lööb pitkne sagedaste nende sisse. Linnas ei ole aga mitte karmis müristamise aeal kesk uulitsa pääl käia ehk seisma jääda, maid seina ääre; aga koguniste mitte seesuguste  raud katuse rennide wöi torude ligi, mis räästast maha käiwad. Kõige julgem wõib müristamise wastu siis olla, kui pitkse warras maea pääle pandud saab. Tuas ei tohi müristamise aeal mitte akna ehk ahju wöi pliitide ligidal seista. Kõik uksed, aknad, ahju korstnad ja muud, kust tuul läbi jookseb, saagu kinni pandud ja tuli igalt poolt ärakustutatud.  Kirikutes ei tohi mitte otse torni ega orilate ja kujude kohta seisma jääda. Igal pool peab inimene müristamise aeal en- 274