aru saama peawad, mis see tähendab, meie ranna ligidale tulla." Kiiwi maa kuberneri poolest antakse tääda, et keiserlik kauplemise ja mere käimise awitaja selts on waba tahtliku andede läbi selle tarwis  raha korjama hakkanud, et suurte merede pääle niisugusid laewu ehitada ja malmis panna, mis, kui sõda hakkab, mere ääri mööda edasi tagasi purjetawad ja waenlase kauba laewu  taga kihutawad ja neid kaupa toimetada ei lase. Selle pääle julge olles, et ka meie Liimi kubermangus see raha korjatus südamelikku  wastu wötmist saaks leidma, annab kuberneer  tääda, et anded, mis selle karmis ohwerdatud  saamad, nii häästi üle posti, kui ka muidu iga paaw kellu 11 —l2 tema oma juures ja ka tema kantseleis wastu wöetud saamad, kui aga mitte pühapääwadel. Peeterburgist. Üleüldine söa kulu, mis kõige selle paale ära tarwitatud, olgu wäe ülespidamine wöi muu kraam ja moon ja ette walmistamised, olla 800 miljoni rbl. maksnud. 50 miljoni arwatakse wäe kodu toomise paale weel ära kuluwad. See on siis summa 850 miljoni rubla. Uued au ura had. 19. Feebruaril on Keisre härra poolest üks selts uusi auurahasid  kinnitatud, mis nende naisterühmadele  rinnas kanda saab antud, kes haawatud söameeste eest hoolt kandsiwad. Nende auurahadel  olla ühel pool punane rist ja teisel pool seista need sõnad: ..Haawatute ja haiged?  söameeste järele waatamise (ehk hoolekandmise)  eest." Poliitika ringwaatus. Kas sõda ehk mitte? Seda küsib nüüd muidugi iga üks nii pea, kui Postimehe tuppa astuwat näeb. Aga pange pahaks ehk wötke wihaks seekord ei ole m'ul jälle muud ütelda kui: ei tea, mis saab! Inglane walmistab ikka weel kangeste söa wastu ja meie waewatud  söamehed ootawad Türgi maal, mis tuleb. Saksa Maa walitsus seisab kõigest wäest selle poolt, et kongres peaks kokku kutsutud saama, ja katsub nii palju, kui wöimalik, Wenelase  ja tema wastaste wahel sõbrust sobitada  ja annab teiste riigi walitsustele nöuu, mitte nii wäga karedaid tingimisi Wenelasele ette panna, mis läbi kongressi pääl asjad hukka wöiksiwad minna. Ka olla wana Saksa keiser Willem lubanud täitsa Wene maa sõbraks  jääda, kui ehk seda juhtuda, et sõda tulla. Inglis maalt tulewad sönumed, et sääl jälle kongressist peab räägitama hakatama, ja ehk küll söa wastu uhkeste walmistatakse, peab sõdimise tuju siiski n'agu pisut wähenemas  olema. Aga selgeste ei ole seda praegu weel mitte tääda. Uus Inglaste wäliste asjade  tattitaja minister SaliSburi, kes Derbi asemele sai, saatis hilja aegu igale poole oma riigi saadikutele kirju, mille sees ta kaunis selgeste, karedalt ja hullus uhkuses kõik seda wälja luiskab, mikspärast Inglise riigi walitsus  nenda kangeste Wene wastu pörmitseb. Sääl räägitakse: ..Inglane ei taha, et Euroopa  Türgi maast suur ja wägew Slaawi rahwa riik Bulgaaria peaks asutatud saama, sest selle riigile saamad mitmed hääd sadamad Musta ja Wahe mere kallastel, peu täis Kreeka alamaid sulamad wiimakS ka Slaawi suguga ühte ja saamad siis kõik Wene sõbraks  ja hakawad tema sõrme näituse järele käima, misläbi Wenelane hommiku maa asjades  wäga suureks wöib tõusta." Sest wöib näha, et Inglane uut wabat Bulgaaria riiki sallida ei wöi. Weel räägib Salisburi edasi: ..Wenelane saab oma kätte Doonau jõe suu Besaraabia maakonnaga ja Aasia poolt Musta mere kaldal kuulsa Baatum'i sadama ja selle läbi kisub kõik walitsuse Musta mere üle täitsa enesse peusse. Söa kulu tasumise läbi mässib ta Türgi walitsuse täitsa oma sõrme ümber ja Türgi käest maade wötmisega tuleb ta koguni Inglase piiride ligi j. n. e. Kauplemine  Trapesunde linnast künni Pärsiani, Wäikses Aasias, Suessi kanaalist, Egiptuses künni Wahe mereni saab seeläbi kõik enamiste Wene woli alla, siis kui ta siiamaale üksi Inglase päralt oli." Seda kõik ei wõida Inglane  sallida, ja pidada sellepärast oma tagawara  wäge wälja kutsuma ja söawäed söa wastu malmis hoidma, et, kui Wenelane mitte 119