Perno Postimees ehk Näddalileht M S »»77. 2R"e reede 14. Jaanuaril.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja uimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte möimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Negister: Wene ja Türgi wahelesist sõdadest. Omalt maalt: Riast: Terwisest. Tasumine. Tartust: Nende aru, kes nõdra meelega. Telegramm. Tartu-Taps raudteest. Talinnast: Teine laulu ja mängu pidu.  Peeterburgist:  Telegrammid. Moskwast: Türgi ja Wene wahelesist asjust. Odessast: Mis kartuse pärast tehakse. Siberimaalt: Sündinute ja surnute wahe. Wö eralt maalt: Berlinist: Telegramm. Shleswig-Holsteinist: Hirmus lume tuisk. Londonist: Telegrahwi sönumed. Belgradist: Sedasamma. Semlinist: Sowimine. Konstantinopolist: Lord Salisburü ja Türgi minister. Kiriku sönumed. Intressi paberid. Wene ja Türgi wahelistest sõdadest. (Mis M. 1 pooleli jäi.) Teisel aastal, see oli aastal 1773, läks sõda nende wahel jälle lahti, kus aga Venelastel  enam seesugust õnne polnud, kui enne oli, pidiwad suure kahjuga üle Donau jälle tagasi põgenema. Esimeste päiwe sees aastal  1774 suri sultan Mustama UI. ära, mis peale Janitsharid mässamist tegiwad, ja see oli türgi söawägedele suureks kahjuks, jäiwad n'ago kamitsasse, ega saanud enam nii suure wägewusega edasi minema, kui enne. Venelased,  Rumänzowi juhatuse al, läksiwad uueste üle Donau türgi maa sisse, kus türgi ülem oma mägedega neile wasto tuli, aga söakunsti poolest tundmata, iga lahingit mis pidasiwad, kautas ja wiimaks kõige oma mägedega Shumla juures Venelastest sai sisse piiratud, ja sultanil  muud nõu üle ei jäänud, kui armu paluda  ning rahu teha, mis siis ka 21. Juulil 1774 Kutshuk Kainardshis tehtud sai. Selle wöidu ja rahu tegemise läbi sai Wenemaa Türklase käest Asowi körwas ka meel Jenikale, Kertsh, Kinburn, Dnjepri wahelised maad ning peale selle prii laewade käimine Türgi päralt Musta mere peal ja Krimmi saar sai sultani poolest Wenemaa omaks nimetatud. Selle wiimase kinnitusega oli Wene riigiwalitsusel prii meelewald, Krimmi saare üle ja enne kui mõned aastad oliwad mööda läinud, siis oli Krimmi saar päris Wene maakond, ilma et sultan midagit senna oleks wöinud öölda. Kutshuk  Kainardshis tehtud rahu põrutas Türgiwalitsuse  sisikonna nii ülewäga ära, et kange seeftwalu üle hakkas kaebama; ja sest saadik hakkas sääl suur protses. 6) Ketserina Katarina 11. oli see mõtte kord paha tõusnud, türgi riiki Eüropa maa pealt koguniste kautada. See plaan näitas ka Austria  keisril Josep I!. waga tahtmise järel olewad  ja mõlemate riikide walitsejad käisiwad