26 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 10. Januaril 1871. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm. Kasti mõisa tarwitakse üht head ja ustawat saksa telliskiwwi meistert, kellel head tunniskirjad ette näidata. Lähhemat teadust annab ülle Sötkülla jama Kasti möisawallitsus.  s Kaisma mõisa tarwitakse üht head kärneri,  kes poismees ja wöib sealsammas ka üks kangur tenistust leida. Ka on seal mõisa ma peal üks tallo koht sullase tenistuse  eest tullewa Jürri päewast sada. i Üks üksik herra tarwitab 1. Küünla ku päewaks üht head ja tublit poismeest kutsariks kes ka ühtlase toapoisi ammetit peab tallitama.  Lähhemat teadust antakse Pernus Ulu herra maeas teise korra peal. i Woltweti wabrikusse tarwitakse puweddajaid,  puud 3 jalga pikkad ja ka kuiwad, ühhes koos plankis ja 12 —13 wersta wabrikust kaugel; sülla weddamise eest maksetakse weorahha 1 rubla 75 kopp. höbb., rahha wäljamaksmine  weo eest on igga laupäew. Selle ülle annab selgemad teadust Killingi wöisas A. Pahl. 3 Rakweres L. Oppermanui juures on saada: Pildi-raamat lastele, 15 pildiga. Hind 20 kopp. Lapse heal, 15 pildiga. Hind 15 kopp. Armastuse side, 7 pildiga. Hind 7 kopp. Jöulu Jefus, 15 pildiga. Hind 15. Naaniatumüüjatele, kes hulgakaupa telliwad ja raha ete saadawad, saadetakse ülemal nimmetatud raamatud 25 protsendiga kätte. i Sindi möisawallitsus annab seläbbi teada, et lemma wabriko lähhedale meel üht teist kauba podi tahhab assutada ja kutsub kõiki neid, kes sedda ennese kätte ürida tahtwad, selle polest Sindi wabrikus A. Juntsoni herraga kaupa teggema. 2 Seläbbi kõigile teadawaks, et minna onuna kauba podi Sawwi ulitsasse Br 0 ssi maeasse W. 43, jälle ollen allnstanud, ja on seal rohkeste sada ja wälja wallitseda: igga suggo tsilindrid ja pleklist ahjusid ja ka wallatud neljakandilest kui ümmargusi ahjust keetmise tarbeks, kõige tarwiliste  torrude-, nurga raudade, shiberite, krishka, puhhastamise ja prae ahjo uksedega zc. zc. ka pannist,  kasserolist, kohwimassinaid, lampisi ja mitmesuggustd  muid plekkist ja wassest asjo, mis ma kõik oddawalt müün. Ka wöttan minna wasto kõik suggu testimest ja minno ammetis ettetullewaid parrandamest. Tallinnas, plekkiseppameister A. Ernst. 1 Zabelli aead triibhonetega ja kärneri-korteriga wöiwad nikohbe wäljarenditud sada ja lähhemat teadust tingimiste polest annab Pernus kaupmees Carl Th. Pfaffi herra. 3 Wenne Kirriko maad, Suigo mõisas, pöl- karjamaad ja heinamaad ühte kokko 124 tessatini pakkutakse wälja rendi peale. Kes .lustiwad rentida, wöiwad Torri Wenne Kirriko mõisa kaupa teggema tulla. Preester F. Keig er i st. i Minno udes podis saab kõige parremat Moskwa ja Saratowi saia jahhu 5 künni 7 koppik nael, kottiwisi weel almemalt, ni kui ka manna, risi, suhkurt, kohwi, teed ja kõiki suggu wirtskaupa oddawa hinnaga müdud. Kniwa Saksama kösti, (permi) mina aeamise, õlle prulimise ja saia teggemise tarbeks wägga hea, on iggal aeal wärskelt sada. /. V. Eylandt, Tallinnas, laia ulitsas, posti maea wasto. , Tallinnas sure Kompasna ulitsas M 203 saab üks maea ärra mütud. i Üks wägga hea maea, kus aidad körühhe  malmis ehhitud poe tarwion  Perno postmaantee äres, 75 wersta Tallinnast, Merjama kirriko lähhedal, 23. Aprillist, üri peale sada. Lähhemat teadust annab selle polest ülle Sötkülla jama Kasti mõisawallitsus.  <. Papirosftd eht Türgi tubbakast on sada ja makswad 100 tükki 30 koppikad Peruus Justus Beermanni jures.  s Koima mõisas, Mihkle kihhelkondas, on wägga häid ernid ja raskid rukkid müa. z Rumi puduse pärrast on üks wägga hea klawwer oddawalt müa. Kus? sedda teadust antakse Pernus trükki koeas. s Matsalo mõisas, Lihhula linna lähhedal, on müa: nisso, rukkid ja häid seme odre. Ka tarwitakse senna mõisa üht head aidameest. Kes seks kölbawad, wöiwad möisawallitsuse jure minna kaupa teggema. i Rede, 28. Januaril 1872 enne lõunat, sawad Killingi ja Pätti krono metsast umbes vvttv kuse- ja männa puud ehhitnse pndeks Täitama kõrtsi jures, mis sure Nia post-maantee äres, kas üksiko lankidest, woi ühhes koos, rohkema hinna pakkujale ärramüdud. Raiumise löppetuse termin on 1. Aprillil 1873. Üllesantud puud wöiwad parwedega Perno widud sada. Langid wöiwad igga päew Pätti ja Killingi krono metsawahhe  liggi ollemises, kellele krono metsawallitsuse  polest käsk kätte antud, läbbi wadatud sada. Pude paksuse ja pikkuse pärrast annab metsa herra von Bochmann Laiksare metsa herra maeas lähhemat teadust. W Krüger, kirrikopodrätshik. ,