dasamma tehtud, mis politika seitung läbi teadaantakse  ja lisab seesamma seitung weel senna juure, et nüüd pea loota on, et üks täielik söariistade seisu aeg saab tulema» Magusast tulnud sõnumite järele, mis 6» Septembril säält saadetud, on Türgi mägedel, mis Meduni kindluses, suur moona puudus kätte tulnud ja seepärast olla nemad katsunud läbi wöera wäe raijuda, et Podgoritsa minna, aga Montenegro mehed olnud wapramad neist ja loonud neid tagasi» Brüsselist kirjutakse 7. Septembril: Konstantinopolist  antakse seitungi ..Jndependance" läbi teada, et need sultani poolest uueste antud  rahu tegemise punktid, nattuke muudetud saanud. Sultan ei nõuda enam, et tema mäed säälatses kindlustes peawad olema, ega ka seda mitte, et raudteede tegemine tema asi on, ega ka seda mitte, et Serbini mägede aru mahendatud  peab saama. Parisist tulnud telegrammi järele, mis sellesamma  seitungi läbi awaldakse, et sultan temast  ettepantud rahutegemise punktid alamal seisawal musil on muutnud: l) söakulu on lv aasta aea sees maksa; 2) kaks Serbini kindlust  jääwad senni künni söakulu maksetud saab Türgi söameeste kätte; 3) würst Milan saab ilma Konstantinopolis kroonimata, Serbini würstiks wastowöetud, 4) on Serbini walitfusel  meelewald omale ministeriumid sääda. Inglismaalt. Rahu tegemisest. Londonist kirjutakse 6. Septembril: ..Times" kõneleb Türgi rahu tegemise asjust edasi ja jaeb köwaste selle juure, et säalt poolt rahu tingimised mitte koguniste wastowöetawad ei ole. Türgi söamehi Serbini kindluste sisse panna, ei ole koguniste wöimalik, sest et see alati Europü rahule suureks kartuseks on. Seesamma  seitung arwab seda kõige paremaks, kui rahutingimise punktid ühe Eüropa riikide poolest peetud konwerentsi läbi kinnitatud saamad.  -- RahWa nõudmine. Londonist kirjutakse  6. Septembril: Tänases pärast lõunases  rahwa koos olemises, mis Lordmaiori, kui peawalitseja juhatuse all sundis, on suurem hulk seda ssowimist wälja öölnud, et selle wasto tõelikult peaks tööd saama tehtud, et need hirmsad mõrtsuka tööd ükskord säält löppeksid ja riigiwalitsust palunud, selle eest muretseda, et Slawide maad Türgi walitsuse alt, lahti ja ise maaks faaksiwad. Peale selle on ka kuningana  kätte üks palwe kiri saadetud ning saadikud walitsetud, kes seda tema kätte peab andma. Semlinift. Türklaste tööst. Obrist Horwatowitsh annab kindral Tshernäjewile kirja läbi teada, missugust paha ja jäletumat tööd Türklased Knäshewatsis ärateha ja et n'ad säälatse kiriku olla puhtaks riisunud ning ärapöletanud; kellad saanud puruks löödud ja pühad kujud katki kistud ja soppa ja mudaga äramääritud ning siis ulitsale wäljawisatud. Enamiste iga kaewusse on Türklased surnu kehasid wisanud ja iga kümne sammu peale karwand sigade kehad maha pannud, et nenda wet ja luhwti haisemaks teha. Püssirohu magasini juures leitud ühe Serbini hauptmanni  pool pölend surnud keha kinni seutud, keda nad elusalt olla ärapöletanud. Üht Knäshewatsi  pürjerit leitud lõhki lõigatud kõhu ja jalgega ja üht teist ühest kohwi majast, keda nad olla piigidega ühe posti külge naelutanud  ja siis tuliste raudadega surnuks piinanud.  Üks soldat olnud ühes pagari toas surnud leitud, kellel arutumast aukusi kõhu sees olnud, mis terawa rauaga sisse torgitud. Surnute  hais on igal pool nii kange olnud, et keegi 'pole jõudnud wälja kannatada. Kiriku-sönumed. Perno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Arthur Friedrich Theodor Tomson. Felix Dominicus Laprik. Jaan Harjaks. Surnud: Els Tomson, 76 aastat wana. Julius Arro, 9 aastat wana. Jurri Jürgenson, 52 aastat wana. Peter Jaanson,  27 aastat wana. Ludwig Samuel Petschack, 69 aastat wana.  Mahakuulutud:  Peter Waar ja Elisabeth Julie Tobbi. Aleksander Lodi ja Sophie Elisabeth Waar. 347 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas. 21. Septembril 1876.