Perno Postimees ehk Näddalileht t»7S KAnes reede 28» Nowembril.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Ses lehes seisab: Abessiniamaast ja rahwast. -—Omalt maalt: Pernumaalt: Walla laeka lõhkumisest.  Kuramaalt:  Koolmeister kimpus lehmaga. Eestimaalt: Piibli püha ja oreli pühitsus. Talinnast: Leitud surnud. Hiomaalt: Kihelkonna koolist. Peeterburgist: Õnnetustest raudteede peal. Tähelpanemise wäärt leidus. Ülleüldse wäeteenistuse muutmine. Wööralt maalt: Rootsimaalt: Õnnetus raudtee peal. Hispaniamaalt: Karlistlastest. Inglismaalt: Lahingist. Wee upputusest. Kiriku sönumed. Abessiniamaast ja rahwast. Ehk selle rahwa juures kül tarwis ei ole, üsna uueste risti usku öppetada, on sääl ometige  hädast tarwis, nende usku mitmest juure wöetud pruugist puhastada ja õiendada. Seda aga ei tahtnud esimesed missionärid, kes senna läksid, mitte teha, sest need olid ise jesuiti seltsist, kes ennast kül Jeesuse nimega ehitgwad,  aga tema waimu ei tunne; nemad ei teeni mitte Jeesust Kristust, waid Rooma paawsti ja tema wäge. Nemad tulid 316 aasta eest, see on: aastal 1559 Ztbessiniamaale  ja tahtsid seda maad mägise paawsti wöimufe alla saata, ja see oli üks hirmus missioni töö, mis nemad sääl tegid. Nemad ei wöidelnud mitte waimu mõõgaga, see on Jumala sõnaga, waid mõõga teraga: kes ei tahtnud nende õppetust wastowötta, pidi surema,  ja nenda möllasid nemad ?9 aastat. Aastal 1626 tehti jut wälja, et wana Abes- sinia usk säält maalt koguniste kadund olla; aga enne seda oli kuningas oma õega tahtnud endid ülespua, enne kui katoligi usku heita, ja wana usk näitas ka otsas olewad. Aga peagi läks asi teiseks ja ühtlase ka oige pahaks. Üks waga wana usu preester, ei olnud oma usku mitte maha jätnud, waid selle sees surnud  , tema keha kisti hauast wälja ja wisati metsloomade ette, ja see äritas rahwast wäga wihale, nenda, et nemad mässama hakkasid. Kuningas saatis omad söawäed nende wasto wälja ning wöitis neid ära, aga kui nägi BWV meest oma were sees surnud maas olewad,  siis pööris ta oma meele ja andis kohe luba, et kõik tema riigi alamad jälle oma isade Jumalat wöisid teenida. Warsi selle järele andis ta omas riikis käsku , et kõik jesuitid säält peawad wälja aetud saama ja kes heaga ei läinud, neid poodi üles, mis üle kõik rahwas  wäga rõõmus oli ja sest saadik kardetakse  üht seesugust wäga, kes katoligi usku on.