Perno Postimees ehk Näddalileht KWss sPernnS, neljapäew 31. Oktobril.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3O kopp. ja postirahhaga 1 rubla NO kopp. Ses lehhes seisab: Pöllomeeste öppetuse kool Waiwaras Eestimaal. Omm alt maalt: Pernust: Walli torm. Pernomaalt: Kirriko sisseõnnistamisest. Tallinnast: Krähnholmi wabriko asjust. Eestimaalt: Tullekahjust. Peterburgist: Kui paljo se aasta Lenistuse peawad minnema. Wöeralt maalt: Berlinist: Keisre reisist Jtaliamaale.  Austriamaalt: Selle rahwa ollikust. Hispaniamaalt: Mõnda. Inglismaalt: Walli torm.  Intressi  pabberid. Põllumeeste öppetuse kool Waiwaras Eestimaal. Üllamal seisaw kirri on selle sowimisega meie kätte sadetud, et sedda ka omma sõbra dele laua peale kannaksime ja et assi üks wägga tarwilik ja tullus ning meie Eesti rahwale ommane on, sepärrast wöttame sedda römuga ja selle süddame sowimisega kasa, et meie nored  Eesti wennad ja pöllomehhed, sest kassulikust  asjast rohkeste ossa wöttaksiwad, et omma  tundmist polloharrimise polest laiendada ja töö tundmist rohkendada. Kirri on nenda: Et meie maal pöllomeeste öppetuse kooli niisama hädast tarwis on, kui muidke koole, tunti ammu iga rahwa seisuses ära, kelle asutuse  pärast siis ka paljo aastaid ülemais ja alamais kohtis suu ja sule läbi jutto on olnud,  ilma et asi suurt edasi oleks jõudnud. Kord wöeti nõuks puhast öppetust (theoretische)  kord öppetuse-töötegemise (theoretischpraktische)  ehk nenda üttelda sulaste kooli asu- tada. Sulaste kooliks woib miimist seepärast nimetada, et öpiad põllutööd tehes oma ülespidamist  ise, kui sulased, peawad teenima. Mölemil pool olid suured mäed üle astuda, sest esimene tarwitas suurt kulu ja teine pasliko  mõisa ja öppetaja ülespidamist. Nenda oli siis paljo paasid, paljo möttid, paljo arwamesi  ja paljo wigasid, mis pärast kuni tänase  paamani asutamine soikus seisab. Aead läksiwad aga edasi, töiwad enam ja enam muid koole ilmale, körgendasiwad maa hindasi ehk kapitalist ja nendega ühhes maa rendid ehk intressid, kes aga jälle suurema mäega pöllomeest mõistuse naeal maad pidama  sundsid, nenda et põllumeeste kooli puudus iga aastaga suremas tõusis. See muu koolide  kaswamine, põllumeeste kooli asutamise soiku jäämine ja tema hädane tarwitus sundisid  Waiwara mõisa pärris herrad  Kammerherra  Baron von Korff oma elementar  kooli asemele herra von Äorsf pidas oma kulu peal Waiwara walla rahwale üht