Perno Postimees ehk Näddalileht M 47 SB7O IS»eS kestnäddal 25. Nowembril.^ aasta Tellimise teadaandmine. ~Perno Postimees" saab ka Lullewa aasta (1871) jälle wäljatullema ja temma hind on postirahhaga kokko R rubla SV koppikad ja omma koddone hind K rubla AG koppikad.  Tellimise  kohhad on mannad tuttawad kohhad: Tallinnas Kluge ck Ströhmi ja F. WUHsermanni Mmato-podides ja kaupmehhe Böckleri jures, sure turro äres; Tartus Th. Hoppe ramato-pood; MkillandiS E. J. Karowi ramato-pood ja köster Briesemeister; Rigas Platesi trükkimaea; Wakwerres kanter Hahn; Kurresfares N. Eupeli ramato-pood; Peterburgis Jani kirriko  köster; Kronstadtis öppetaja Stegmann ja Pernns W. Vormi trükkimaea. Maal pallugo  iggaüks omma auliko koggodüse öppetajat, köstert, möisawallitsust ehk muud ustawat meest, kes sedda tellimist toimetada wöttawad. Löppetuseks pallume kõiki Postimehhe luggejaid omma tellimesi meel enne aasta löppetust tehha ja Postimehhe hinda tellides kohhe liggi sata, sest et meie krono postirahha  ni kohhe ette peame ärra maksma, mis siis sepärrast aegsaste teada anname. Perno Postimehhe wäljaandja. Äss lehhes seisab: Parist pulma öhto. Ommalt maalt. Peruust: Wäe läbbi minnik Pernomaalt: Õnnetusest.  Kässo ülleastumine. Riast: Kindral kubberneri herra. Ellajate surm. Hullust koerdest.  Tallinnast  : Õnnetus raudtee peal. Peterburgist: Uus nekrudi seadus. Türgi sadik. Töömeeste artel.  Krasnowodskist:  Wennelaste wöit. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Söarnstade rahhust. Kindral vsn der Tann. Jtaliamaalt: Nitsa rahwas. Brüsselist: Wastopqnneminne. Wäggede üllewaatmine. Telegrahwi sönnumed. Parisi pulma õhto. Kegi ei woi sest kaksipiddi möttelda, et ühhes sures pealinnas, kus liggi kaks miljoni innimest sees ellamas ja kellel suur werrine pulm tullemas, ka suur ettewalmistamine selle wasto on, et pulma wöeras wimaks nappistust  maeasse ei tooks; iggapiddi peab suur warra koos ollema, kui woiwad wasto seista. Ello üllespiddamise parrast olgo rohke warra koos; kui neist iggaükö ka piösut päwas saab,. jäeb ommetige suur auk järrele, kust wõetakse ja nendasammsti peab ka söa warra suur ollema,  et mitte nappus kätte ei tulle. Seal on nüüd järk järgult ja ulits ulitsalt wastopannemiseks  walmistud; söariisto, püssi rohto ja kulisi on märato hulk koos ja neid tehhakse  igga pääw ikka weel jure. Se kõik on isstennesest üks surnud warra ehk matrial, se tarwitab mehhi, kes sedda prukida ja nimmelt nenda prukida möistwad, et sest ka kasso on; kõik sedda materisti nenda prukida, et sest