söddade läbbi wöidetud, siis saab noor Saksama  weel kaua ennast sest römustama ja selle peale uhke ollema, sesuggusid kallid andid wöitnud  ollewad; agga üht asja tulleb siin ikka meletulletada, et otse kui innimene muud põlle, kui muld ja põrm ning kadduw, nenda siis ka kõik muud ilmalikud asjad, põlle ka kauemaks kui tännaseks ja hoomseks. Ni uhke ja kenna, kui se mällestuse sammas praego olla, on ta ommekige mnimeste näppo-töö, mw aealik ja ommal aeal ka kaub. Kui se laul: ..Oh wötkem Jummalat:c." olli lauldud, olla Mnnä keiser wäggede eest, mis kõik riddas ja rongis seisnud, läbbi sõitnud  ja neid järrelwadanud, kus jures ruggemendid  omma seädusliko auupakkumist wanna rigi Jssale änVnud j nendau on siis se piddo löppetud. Et sellega, mis praego olleme könnelenud, weel kõikide sowimine täidetud põlle, on kül tossi, sellepärrast lubbame sest asjast Wöeramaa  sönnuttttte al Säksamaält eddasi könneleda;  löö agga leht ümber küllad leiad sealt, mis siin pudub. Ommalt maalt. PeMoMKitlt. Tullekahjust. Nüüd süggise rehhe peksmise aeal juhtub sedda saggedam,  kui muul aasta aeal, et tulli lahti peased  ja suurt kahjo teeb. Se olnud neljapäewal,  23. Augustil südda päewa aeal, et Wölla mõisa rehhed ärrapöllenud, kus ka hulk wllja sisse jänud, muidogi ka paljo pöllo pöhko, mis rehhe ümber talwe peale kokko pandud. Kui nüüd rehhi ka tullekaösas üllesantud olli ja maksetud saab, agga kõik willi ja põhk, mis ühhes ärrapölles jääb rent-herra kahjuks, sedda ei maksa temmale kegi taggasi. Kust ja kuida tulli lahti peäsenud, sedda ei tea kegi. Sedda ei woi kül kegi öölda, agga arwata on, et rehhe-pappil selle polest suur süü saab ollema, et tulli lahti läinud. Riast. Keiserliko wamili reisist könneleb seitung ..Wall. teadaandja": Suur Majestät Ketserina, on keiserliko kõrgustega Suurwürstide Sergei ja Paul Aleksandrowitshide  ja Suurwürstina Maria Aleksandrownaga,  esmaspäewal, 29. Augustil, Tsarskoje- Selust wälja, Liwadiasse sõitnud.  Sefamma  seitung awwaldab üht telegrammi, mis ta Tshernikowi kubbermangust, Baturini linnast sanud ja seal on luggeda: ..Suur Majestät Keisre Herra on 49. Augustil, öhto kello pool kümme heas terwises senna sanud.  Keiserlik  kõrgus, Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh, se norem, on 29. Augustil Peterburgist Minski kubbermango sõitnud. Keisre Herra reisist. Seitung ..Wallitsuse teadaandja" toob üht telegrammi Kiewist, mis on kirjutud 23. Augustil ja seal seisab: ..Suur Majestät Keisre Herra wöttis eila hommiko kello IV, kõik wäggede Memad ja linna wannemad omma juttule wasto ja parrast käis suur Majestät Petshorakloostert watamas. Kello 11 aeal watas ta wäggesid läbbi ja laskis neid marstda ja selle peale käis temma Sohwie kirrikus ja Mihailowi kloostris. Ohto kello 6 olli sure Majestäti jures suur söma-aeg ja öhto käis ta ka teatres.  Sellesamma päewa öhto kello lv aeal tulli suur Majestät Keiserina omma keiserliko lastega, keiserliko kõrgustega Suurwürstid Sergei ja Paul Aleksandrowitshide ja Suurwürstina  Maria Aleksandrownaga heas terwises,  meie linna." Sured piddud. ..Balti Wehstn." könneleb ommas 34 numris, et sel suwwel mitte wähhem, kui seitsmes kohtas tallo rahwas  suri piddusid piddanud; olgo et neil teatre ehk wate mängud, ehk jälle laulo piddud ollid. Ei kellegi st muust põlle ni selgeste nähha, egga ükski mu assi ei juttusta ni selgeste, kui need praego nimmetud piddud, et meie armas maaehk  tallorahwas walguse teel kaunis eddasi jõudnud ja nende iggapäine ello paljo lahkem ja löbbusam ning kukkur sönna kulelikum, mis läbbi siis woimalik, sesuggusid piddusid piddada.  Mitte ükspäinis need kes mannad, waid ka noremad mälletawad sedda aega wägga selgeste,  kus tallorahwas muud piddo ei tundnud,  kui agga talgusid ja monnes kohtas ka sõnniks weo piddo sai petud, need ollid siis need ainumad piddud, mis tallorahwas tundsid 295