Parisi fönnumite järvele peawad ksik Partsi  lahhedal ollemad linnakesed jä küllad waeNlast  tais ollema. Prantsusi wäggi) 'lst tuhhat  meest > olnud nende käes kimpus , sanud kül eest ärra pöggeneda, agga piddand kõik omma mona ja mis kellegi! olnud, nende kätte jätma. Wimase söa wäggede jaud, Mis kindral  Wmoi wallitsuse al, olla 7. Septembril Parisi jõudnud, agga ühhes immewäärt suves puduses. Jggas paikas, kus nad waenlasega kokko sanud, ei olle nad sõamona ja toiduse puduse parrast wöinud ennast temmaga kokko anda; nende pudus olli hirmus. Patjo ott omma patronid toiduse eest ärrawahhetanud. Kuida kuulda, olla Rennis ollewad söamehhed,  ommad söariistad ilma tWta Preislaste kätte andnud Prantsuse rigi wallitsils olla Bannmeileni rahVäle kasso kätte andnud, ni kohhe kõige Omma rvsrtändllsega' Minä.Maeadest wätja Parist linna kolli Ha, kus kartuseta ellada woiwad.  (Kui rahholine nende ello Parisis saab ollema, tui waenlane linna ümber piranud, sedda sawad j o parrast Muidogi näggema; kes sedda ette woih õölda.) Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) K e rlinist, 23. Septembril. Wimased fönnumed pea korterist on, et Jules Faorest ette pandud tingimised söa kohto järrel katsumisele  ette pandud; söakohhus ei olla neid wastowotnud jä sepärrast on nende läbtzi rakimine  eddespidbise aea peale jäetud,. Sakslased/  tahtwad ärrawöldetud made ülle üht aealist wallitsust panna ja üllemaks wallitsejaks  Meklenburgi suurthertsogi wallitsenud^ Parisist, 23. Septembril. Et Toul ärrawöedetud on tösst. Lõuna Prantsuse maalt aetakse Sakslasi wälja, otse kuida sedda Parifls tehti. Berlinist, 25. Septembril. Rigiwsllitsus  laidab Prantsuse aealist wallitsust, et ta seal järrel ei anna, egga sellega ei tahha teppida, mis Zules Favre Sakslaste pea korteris  läbbi räkinud ja ütleb, et nüüd södda eddast lähhäb. Parist ümber piramine pn hakkanud. Be vt rn i st, 26. Septembril. Paron Ar- Nim on Romast ärrakutsutud. Berli n ist, 27. Septembri!. Baden ja Würtemberg on malmis Põhja Saksama koggo seltsi heitmas ja Baieri polest on meel möndä läbbi räkimist. Lo nd o ni st, 27. Septembril. Inglise rigiwallitsus annab teada, et Prantsuse rigi wallitsus olla awwalikult kulutanud, et Balti merrs söalaewadest puhhas olla, ja nmda laewade  käimise tee jälle lahti. ; : Berlinist, 28. Septembril. Lin on Vennaste  plaggudega ehhitud. Praego olleme sönnumid sanud, et StraWurA otse nendesamma  tingimistega, km Sedan, ennast oy ärraandnud. Söa mõnä wägga rohkeste meie kätte Londonist, 28. Septembril> Sönnumed, mis Parist ümbert eaudo ollem? sanM HM Parist kokko sunnitud likuwad kaardi mäe mehhed  pöggenemad salga kunnWil meest koos, kojo taggasi ; !iggi kaks sadda sanud  mahhalastud, sest et ollid wastö pannud. Prantsuse waggedest wälja aetud rähmas, tulleb  aega möda omma kasa wöetud warrandusega,  omma külladesse taggasi. 303 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Seo suri polest luddatud. Rigas , 12. Septembril 1879. Teadaandmised. Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et 30. Septembril s. a., lõuna kello 12, siit püttasseppa  meistre Henningi maeas, üks Kawwer ja mönned muud asjad kohhs maksetawa rahha eest, auksjoni kaupa, rohkema hinna pakkujale, samad ärramüdud. Pernus, wogtei kohtus, 4. Septembril 1870. Oberwogt Brakmann. M 725. Sikkertäri assemik v- d. Borg. i Seläbbi antakse teada, et 24. ja 28. Septembril s. a., iggakord enne lõunat kello 11, mitme suggused  kruntrahha platsid Mejöe allewis ja nimmelt  mannas Pernus ja üks plats 1. Ria allewi kwartalis, awwalikult rohkema hinna pakkujale ärraantud samad. Pernus, kassa-kollegiümis, 31. Augustil 1870. M 213. ' , Perno waeste kollegium (Armen Collegium) kutsub  kõiki neid, kes Perno maestc masa tarbeks 1. Oktobrist 1870 künni 1. Septembri ku päwani 1871, rukki jahhu, odra tango ja ernid Lahhab