olnud. Sel korral on se maa wärrisemine paljo raskem olnud ja ka paljo kahjo teinud; siis turinud se 15 minutid ehk werend tund, paljo maeasid olla sel korral suurt kahjo janud  ja selle järrele tulnud linnale suur wee upputus. Nüüd ei olle kül middagit kahjo sündinud, agga ommetige olla rahwas wägga kohkunud, mis ka teisite ei woi olla; sest kui maa jalge al korraga kõikuma hakkab, kes woib seal immeks panna, kui ta selle ülle kohkub.  Wõeralt maalt. Saksamaalt. Münhenist, kirjutakse 25. Oktobril Augsdurgi seitungi läbbi: ..Asjad ertspiiskoplikus lossis, ei olle sekord kido wäärt, waid on ennam kurwad, kui head. Tuntenhusenis ja Kuwersweldenis olla mõnda wasto oksa asja ilmale sündinud, mis erM piiskopi lossi pahha winguga täitnud ja ertspiiskopi  ennesele kaunis suurt peawallo teinud, ja olla wagga karta, et asjad mõnnes teises kohtas weel paljo pahhemaks lähhäwad. Kõige ennam on seal usso asjad, mis ertspiiskopile  suurt melepahhandust teinud, sassis; ta olla rigiwallitsuse käest abbi lootnud sawad, agga nüüd, et se nenda põlle sündinud, on ta otse nago karwopiddi manna paawsti trui allamatest, rigiwallitsuse wasto sõtta kistud. Nad seista kowwaske selle peale, et jubba nüüd igga kantsle pealt ertspiiskoppi kirri, mis rigiwallitsuse wasto kirjutud, saaks awwalikult  erre loetud. Egga jesuitide seltskond järre! ei anna, need aealvad omma punni senni, kui neid weel wähhe hinge põrmu kest rindus  ja nende südda weel tuksud; kui ka errsviiskop weel peaks tahtma aega anda, siis ei anna nemmad lemmale hinge rahhu. Errsviiskop näed sedda judda ette, er assi nenda el lävdä, waid et se weel paljo pahhemaks  saav ununema; agga woi nemmad sest Võluvad. rulgo mis tullev, sellega põlle neil teggennü. Püddas kirjas seisad: .öppetags kõlk radwast" sedda xõrawad nurjatumad jesuind  ümver ja ütlewad: .õsntage kõik radwaft riguvalllNuse wasto." Wist sawad Baieri viiskorvld Romas wauna paawsti kissendamise peale, mis ta Baieri rigiwallitsuse wasto saab tõstma, kartuseta wastarya ja siis õlleks ka wibimata tülli lahti ja wanna paawsti ja Baieri rigiwallitsuse wahheline endine rahho sidde katki ja wihha ning waen nende wahhele  astunud. Austriamaalt. Krahw Beusti asj  u st. Rahwas ei sa sest weel arro, mis wigga seal ommetige olnud, et krahw Beust, kes ommetige Austria rigile wägga sureks kassuks olli, ennast ammetist on. lahti wötnud, kegi ei tahha sedda uskuda, et ta terwis ni waene olla, et ammetid ennam ei jõua piddada, waid seal peab muud wigga ollema. Seitungid tewad selle ülle pikkad juttud ja katsuwad sedda iggapiddi awwalikuks tehha, mis asja parrast ta lahti sanud, agga õiget põhja ei leia nad weel, ommetige sedda ütlewad nad üsna awwalikult suust wälja, et waene terwis,  mis peale ta lahti samist toetakse, paljas tühhi wabbandamine ja töeliko asja katte on, kellega sedda töt, mis parrast ta lahti saab, tahhetakse kinni katta. Selle ülle ei woi meie ka selgemat otsust anda, waid peame asja nenda ülleswötma, kuida seitungid sest konnelewad. Lähme eddasi, küllad näeme siis, mis temmast «head kõnneldakse. Seal seisab:  .Wiis aastat on krahw Beust sedda. ammetit, mis temma aasta! 1866 Oktobri ku 18. paewal, ühhel wägga raskel aeal, parrast Prageri rahho teggemist omma peale wöttis, ausaste ja truiste ülla! piddanud. Ta on teiste ministrite, nenda kui: Belkredi, Auersperki,  Taahwi, Hasneri, Potokki ja Hohenwarti  ammeti aega ülle ellõnud ja on praego ühhe ello tee otsa peal, kus ta ehk wahhest ka pissut kommistanud, kelle peale ta agga tänna päew weel ühhe issiärraliko uhkusega woib taggasi wadata. Ta on ka wissist middagi teinud, mis temma nimme Austria aea kirjadesse  kustutamata, üllespannud ja iggaweste melespetawaks saab jäma. Parrast Saksa ja Ztalia södda, olli Austria riik kui ärrapurrustud,  temma on sedda jälle jallale aidanud  ja sealt kõik waLja pühkinud, mis kshjolik  ja xahha olnud ning kokko paiganud, kust ts Limist olli lahti läinud. Kaukas ni hästi Saksa- kui Ztalia rikide wahhelist wihha waeno 376