Awis." könneleb, et Rutsau kallamehhed, kallapüüdmise  jures üht ümber läinud laewa, kelle mastid allaspiddi olnud, leidnud, mis merre peal tulest senna ja tenna aetud. Lähhema  järrelwatamise jures leitud, et se üks Norramaa laew olla, mis linna - seemnetega laditud, ja mis kõik kuiwad ja ilma rikkumata  olnud. Üks weike auro-laew, mis parrajate  seal üht inglise auro-laewa, mis liwa peale olli kinni janud, lahti weddamas olli, on sedda leitud laewa õnnelikult Libawi saddamasse  winud; laewa mehhed on kül wist kõik ärrauppunud. Õnnelikud leidjad lodawad  leitud laewa omma õnneks jawad. Kuramaalt. Rõuged. Mis lomad pärris rõuged on, sedda teame iggaüks, sest et nad hilja aea eest alles ka meid on watamas  käinud ja mõnda armast abbikasat ja lapsokest mulda winud. Se aaSta olla, kuida Ria seitung sest teab könneleda, Kuramaal mitmes kohtas neid leida ja issiärranis olla nad lapsokeste kallal wägga wallidad, kedda nad mahha rewwiwad, ei pea naljalt nende käest ennam peasema, kõige rohkem olla sedda többe Littawi lahhedal ja seal ümberkaudo. Tohtrid kardawad wägga, et meie se aastased ilmad meile, olgo üht ehk teist többe sawad toma. Pihkwast. Tullekahjust. Sealt kirjutakse  Peterburgi saksa seitungi läbbi, et neil 6/7. Mai ösel suur tullekahjo olnud, mis kõige parremas linna jaus, Prokowi ulitsas, wägga suurt kahjo teinud. Tulli on, kelle ülle alles teisel hommikul wöimust ollid sanud, kahheksa ellomaea, kõige körwaliste honetega põhjani mahha pölletanud ja tuhha unnikuks teinud, kus ka perrerahwa warra, mis kellegi! ka olnud, sisse janud. Kahjo, mis tulli teinud,  peab wägga suur ollema; ka mönned mehhed olla kustutamise jures wigga sanud, Rahwa käes olla jut, et maead pöllema pandud,  agga kas se tössi peaks ollema, sedda ei woi kegi weel öölda. Witebskist. 5 kradi külma.. Se tahhaks meie arwates nattuke liig olla, et selle aeaga külm ni walli olnud, agga siiski peame uskuma, sest se seisab jo kirjas, ja egga kirri ial walleta. Witebskist kirjutakse kauba seitungi läbbi, et sealatse ja Mohilewi kubbermangude naburi maade sees, mödaläinud  aeal ollewa päiwe sees mitto korda 5 kradi külma olnud ja seläbbi kõik lodus, otsekui  leinamas olla ja kõik seisab kahwatand ja külmetand. Sui-wilja wäljad seisawad kündmata,  egga põlle kegi weel adraga sedda ligutama  hakkanud. Pöllomehhed on kurwad ja arwawad jubba ette, et neil se aasta jälle üks kibbe nälja aasta saab tullema. Selle sure hädda jure on weel pärris rõuged nende kallale tulnud, mis wastoseismata eddasi lähhäwad,  ja paljo siit mailmast nende rahho sisse wiwad. Kiewist. Wilja wed d o. Sedda kaupa saab se aasta wägga paljo raudteede peal wäljamaale ärrawidud. Kuida kauba seitung könneleb, on sel näddalal 22. Aprilist  Kiewi -Bresteri tee peal igga päew 45 künni 48,WV puda Karl-Ludwigi raudtee peale widud. Se on agga ühhe tee peal, egga teised teed siis ka ei seisa, jo nad ka, iggaüks omma ossa wiwad; sepärrast woime siis jälle ueste öölda, et Wennemaa on wilja salw. Kui suur kasso on raudteedest; kes kulis enne, et Wennemaült ni paljo wilja on wälja widud, issiärranis Wennemaa süddame seest, kus oige pärris wilja salw seisab. Noh, lasko Jummal wilja hästi korda minna, siis on pöllomehhe ennesel ja ka teistel; egga siis kegi nälga woi surra. Odessast. Sönnumed pöllo sagi !o kusest, Odessa seitung könneleb: Pöllomees  woib jälle nattuke rõõmsamalt omma wilja pöllude peale wadata, sest et temma silma ees ka nattuke surem lootuse tähheke, tullewase  wilja saagist ta silmi hakkab paistma ja se on jubba pöllomehhe rõõm, kui ta näeb sedda, mis ta lootuse peale külmanud, ka sigginewad  ja korda minnewad. Ehk kül mödaläinud  talli lumme polest waene olnud, on ommetige maa weel minnewa süggisisest wihmast  niiske ja mis weel pudu olli, sedda on Märtsi kuu lummi ja wihm temmale andnud, ja sedda siggiwaks teinud; kui Jummal ka 173