on, hobbune on lodud töõlomaks ning weo ja söido ellazaks, agga ial ei tõhhi sedda ommeti  mitte üllemara temma käest nõutud sada. Enne wannal aeal, kui teo-orjus weel parris perremees olli ja mõisa kubja kep wallitses,  olli hobbuste põlli, ehk töö ommast kohhaft  ka kül raske olli, ommetige parrem; olli wori peale minna, siis olli seaduslik koorm 49 leisikat ja taggasi tua pool koormad; nüüd peab ta waene loom ni paljo pudasi ärraweddama,  kui siis leisikaid olli ja werstade arru, mis päewas piddi käima, olli ka nimmetud; agga nüüd aeab perremehhe ahnus, kui mooris  on, ööd kui päewad läbbi nenda on siis waese hobbuse põlli, pärris orja põimeks  sanud. Suremates linnades on lomade kaitsmise seltsid assutud, mis ka issiennesest mägga tullusad ja head, sepärrast õlleks wägga sowida, et meie Perno linna ka üks sesuggune selts saaks assutud, ehk lähhäks siis waeste hobbuste põlli nattuke parremaks ja nende orjus  kergemaks. Siin woib kül mönni perremees  öölda: kust peame siis rahha k õppi ka sama, kui meie ei pea wori peal käima? Wägga tössi, manna söbber, agga eks sa arru ei sa, et sa omma loma ärratappad ja kellega tahhad  sa siis kewwade omma põldo harrida ehk omma maa tööd tehha? Eks se jae takkistama?  Eks so põld, mis waewaliselt harritud saab, ei hakka sul wilja assemel umbrohto kaswatama? Ja on assi ni kaugele sanud, siis on ka nälg igga päine küllaline, kes so laudas  istub. Olgo assi, kuida ta on, saatko mooris käimine sulle kasso woi kahjo, se jägo so ommaks asjaks; agga se allalini loma pinamine  peab lõppema; sest Jummal kuleb ka waese loma õhkamist ja nõuab so käest selle polest otsust; assi peab teiseks minnema, kui meie weel ristiinnimese nimme tahhame kanda ja tõeste ka ristiinnimesed olla. Kauplemine meie linnas kaswab aasta aastalt  suremaks ja sellega ka woride weddo; tuhhanded hobbused sadetakse hea palga eest kaubade järrele, mis läbbi kaubad käest kalliks lähwad; sepärrast on häddast raudteed karmis. Zubba aasta kue seitsme eest taggasi, näggid kaupmehhed ärra, et raudtee häddast tarwis ja hakkasid selle parrast ka lubba palluma, agga tännini põlle nad asjaga kaugemale sa- nud, kui ikka olnud. Minnewa aasta läks raudtee assi kord kaunis ellawaks, Moskwas teggid rahha rikkad mehhed sest jutto, agga assi jäi jälle waggusi, egga põlle parrast sest ennam köbbinat kuulda olnud. Kaswab kauba ajamine ikka weel suremaks, nago je moda läinud wimase wie aasta sees näituseks: aasta! 1869 on 2,619,289 rubla 49 koppika eest kaupa wäljamaale sadetud, agga aastal 1873 on wäljawidud 7,996,317 rubla 91 kopp. eest, ni paljo on siis kauba ajamine suremaks  läinud. Awwalik on siis, et pöllomehhed  omma maa harrimist ni paljo parrandanud  ja laiendanud, et rohkem maa saaki kaubale  woiwad wia, mis läbbi siis ka nende ello luggu paljo parremaks läinud, et se neil woimalikuks  sanud, omma tallokohtasi pärriseks osta Sellega, et nende ellu luggu parremaks läinud ja omma koppik iggapäew taskust wötta, on ka nende silmad lahti läinud, et ärratundwad  , sedda mitte kassuliko ollewad, omma hobbust ja wankert wori peale sata. Need tuhhanded hobbused, mis kauba worid möda läinud aastades tarwitanud, on kõik waesema maakonnadest, wasto Eestimaa piiri, wäljatulnud;  agga mis tulleb selle järrel? maene perremees saab kõrge moori rahha läbbi ahwaldud,  nago hiir pekki läbbi lökso, omma hobbust ja wankert moori peale andma ja sedda sandi teede läbbi arrarikkuma, nenda et, nago üllemal jubba ütlesime, kewwadise tööde tarbeks  ennam ei woi prukida ja nenda kaswab, ei mitte nende rikkus, maid waesus, sest kui põld ei sa korra järrele rammutud ja harntud, ei kaswata ta wilja, maid umbrohto. Miks pärrast siis ikka ütleme: hallastus issiennnese ja loma peale, ei pea ial meie metest kadduma.  Sel silma pilgul, kui wori rahha kätte saad, on kü! südda römus, olgga kas se jõuab sedda maksa, mis so ennese ja loma termis rikkutud sanud. Sure ja raske woride läbbi samad meie maanteed ni wägga rikkutud, et wahhest sesugguseks samad, et ennam woimalik  põlle läbbi sada, ja kes parrandab neid jälle arra? pead issi kewwade ja süggise sure waewaga neid parrandama; kes maksab su! sedda? Pead sedda omma wori tenistusest mahha arwama. Rehkenda nüüd wimaks järrele, kui paljo sa omma woriga päewas õlled teninud? 84