wad kongressi hooleks. Kongres ei saa mitte Baaden-Baadenis, waid Preisimaa päälinnas Barliinis koos olema. Kõik riigi walitsused on oma saadikud sinna lubanud saata, sa wana würst Bismark pidada eesistmkuks jääma.  Saksa riigi walitsus on ka juba kutse kirjad wälja saatnud ja nenda saab siis kongres pea kokku tulema ja kui wöimalik, selle kuu löpel algama ning köigide nüüdsete jorudele otsa tegema. Annaks Jumal, et asjad  fääl õnnelikult läheksiwsd ja mitte wenitaw  ja pitkaldane läbi rääkimine enam meie isamaad nenda rängaste ei piinaks, n'agu ta siiamaale teinud on. Karjugu ja kisendagu Wene wastased nii palju kui tahawad: mis tehtud, see tehtud. Bulgaaria maa saab priiks. Kes t'ale walitsejaks jääb ja kuidas sääl kõik korrale saetud peab saama, see on kongressi asi. Balkaani poolsaart on tõeste põhjani ümber löödud, Türgimaa läbi peksetud  ja muud ühtige. . Austris pidi kord oma söawäed üle piiri saatma, Bosnia ja Hertsegowiina maad enda kätte wötma. Nüüd jättis ta selle mõtte N'ügu soiku, kuid 60 miljoni kuldnad on juba joa jauks malmis arwatud, et, kui tarwis, siis kohe wötta oleks. Monteneegro mehed walmistawad endid  rõõmuga jälle rahuliku koduse elu wastu. Kõik see ränk waew, mis söaaegus kannatada tuli, saab neift pea äraunustatud ja n'ad hakkawad  endid wabalt jälle oma mägedes toitma.  Mitu kümmend korda on n'ad Türklastega  sõdinud ja iga kord ikka neid löönud; see kord aga kõige õnnelikumalt. Wabadus, mis Monteneegrlane kõige kallimaks ja ülemaks  peab, annab t'ale jöuudu, et ihu ja hingega oma isamaa eest mehelikult seisab. Kõik need kohad, mis söaaegus eneste kätte wöitsiwad, on praegu alles nende kaes. Austria  on lubanud kongressi pääl selle eest hää olla, et n'ad peawad seda saama, mis tahawad.  Türklased hakkawad juba neist maakondadest  wälja kolima, mis Monteneegrlaste kätte jääwad. Paale selle lähawad ka juba Doonau jõe koldadelt kindluste seest wäed tagasi Konstantinoopoli. Muhameeti usulised,  kes söaaeal Bulgaariamaalt wälja pögenesiwad,  peawad ka jälle wöima oma kohade paale tagasi tulla ja oma pärandust panda» Türgi-Kreeka maakonnad, kus Kreeka sugu rahwas elawad, ei taha rahust weel sugugi tääda. Nenda sama tülitsewad ka Kreeta saare-rahwas. Sultan palus Euroopa riigi walitsusi, et need pidiwad Kreeka maad, kes oma piiri ääres niisugust mässamist sallib ja salaja weel mõnes asjas taga hässitab, pisut tallitsema. Kui seda mitte ei saa tehtud, siis lubab ta sinna suured wäe salgad saata ja weel laewad mere paalt appi läkitada, ja n'agu Inglise aealeht ..Tiimeö" 1. Märzil seda täädustab,  olla Sultan tõeste nuuuks wötnud, 2 korpust wäge Tessaalia maakonnadesse saata, et mässamist suutumaks lõpetada. Kreeta saare on ka juba Türgi wäe salgad saadetud. Eks saame näha kuidas lugu läheb. Meie wägede ülemat käsuandjat Nikolai Nikolaijewitsi  laskis Sultan paluda, et tuleks kord temale Konstantinoopoli ka külaliseks. Kas see kutsumine wastu wöetakse ehk mitte, seda peame uuemate sõnumite seest ootama. Saksamaalt. Lugejad täädwat ju, et Pariisis tulewa suwel maailma näitus saab olema ja et Sakslased sest näitusest mitte osa ei pidanud wötma. Nüüd kuuleme aga, et Saksamaalt pildi maalijad ja wälja lõikajad riigi walitsuse käest olla luba saanud, ka Pariisi  wälja näitusest osa wötta. Aga mis m'e pidime ütlema: wöi meitest ehk meite lugejatest  ometige niisugust' mehi 'palju leitakse, kes sinna näituse pääle lähemad. Meil tulewad ju omal ka tulewa suwel midagi, n'agu Tartus  üleüldine laulupidu ja Pärnus Eesti põllumeeste  seltsi wälja naitus. Niisugused asjad  on meile muidugi niisama kasulikud, kui suurte maailma targadel Pariisi näitus. Katsugem  siis igaüks nende wastu walmistada ja neid sõbralikult wastu wötta. Naitkem, et oskame ka midagi oma jalge pääl ettewötta ja täielikult korda saata. Sellega olgu siis meie tänane jut lõpetatud. Olge sellega rahul,  mis mõne kopiku eest teile kuulutanud oleme. Uuemad sönumed. Rahu tingimised Wene ja Türgi wahel on nüüd kokku lepitud. Graaf Jgnaatiew ja Ne- 86