lasssb söamehhed lahti ja peab agga ni paljo kui häddast tarwis. Jtaliamaalt. Jtalia ja Amerika rikide wallitsused on enneste wahhel kauplemise leppingut teinud, mis. läbbi lodawad julgemad  olla omma kauba laewo wälja sata, et neile kummagilt poolt merre peal ei sa kahjo tehtud. Se lepping peab issiärranis Jtaaljasele  sureks kassuks ollema ja nende kauba aeamist tubliste kossutama. Mis on ühhe rigile kõige suremaks kassuks, kui rahho kodduses  ellus ja kauplemine wälja poliste rikidega.  Uemad sõnnumed. Berlinist, lv. Märtsil. Rigi päewa piddamine on löppetud ja selle liikmed ka kõik manna keisrile onne sowima läinud. Kõiki saksa wäggestd, mis Prantsusemaal, kästud  ühhest aeast weel paigale jäda, ja nendasammoti  keeldud ka söa wangid ärra kojo minnemast. Wersaillest, lv. Märtsil. Parist' lin on jälle kimpus, häddast söa wallust lahti sanud, nüüd jälle mässajaid täis. Rigiwallitsus katsub  neid kül heaga ja kül kurjaga rahhusse sundida, agga ei tahha weel möduda. Rahwa  koggo olla nõuks wötnud ühhe kulutuse kirja läbbi, ni hästi rahwa, kui söameestele teada anda, ,et kõik Prantsusema mässamist ei salli, ja need raske wastamise alla langemad  , kes sedda tehha julgemad. Ta ei sa sedda wöimust, mis ta kätte ustud, mitte lödwalt  prukima, maid ommas täies mäes üllal piddama. Parisi ümberkaudo made sees on kõik waggusi. Berlinist, 11. Märtsil. Saksa rigiwallitsus  olla nõuks wötnud, et kui peaks ollema, et Prantsuse mässajad rahhoteggemise tingimesi  peaksid rikkuma, senna wahhele minna ja neid rahhule sundida. Krahw Bismark sanud würstiks nimmetud ja selle au seisuse sisse tõstetud. Parist assi ei olle weel parremaks  läinud. Parisist, 11. Märtsil. Ei la parrast lõunat ollid mässajad ja söamehhed rinno koos, kus jures ka püssid omma healt teinud, söamehhed ei olle mässajaist muido wöimust sanud, piddand söariisto prukima ja seal jures  olla 30 mässajat, muist hawatud, agga muist surnud, tapluse platsi peale mahha janud.  Krahw Bismark ja Saksa kommandandid  olla sedda teada andnud, et kui Partsis  luggo parremaks ei lähhä ja et ehk wahhest  saksa wäggedel nende ollemises pahhandust  õlleks, ehk et Prantslased rahhoteggemise tingimiste wasto tewad, linna peale laskma hakkawad,  mis peale wastust antud, et nad rahhoteggemise  tingimesi taieste tahtwad piddada. Berlinist, 12. Märtsil. Selle järrele, et Parisis mässamist tehtud, on se lubba, et mawäed tenistusest piddid lahti sama, jälle taggasi wöetud, peawad meel ühhest aeast paigale  jäma. Paristst antakse teada, et seal ulitsail jälle mässajate ja militsete wahhel taplus olnud. Rigiwallitsus lobab köwwaste, et mässajad pea sawad rahhule jäma. Nr. 9 Mõistatuse selletus. Se post on körs ja rukki terra Mis annab kõigel köhto warra; Kui wärrisedes mulda jääb Siis teisel aastal kaswo a'ab. .W 95 Wastaja Redaktor: (5. F. Lorenzsonn. L?ensuri polest lubbatud. Rigas, 6. Märtsil 1871. Teadaandmised. Perno wogtei kohhus annab raekohto kässo peale,  10. Webruaril 1871 M. 381, seläbbi teada, et Üllejöe allewis, Perno-jöe ja Baumanni maea wahheline linna krunt rahha plats, mis 157 ruut sülda ruut jalga suur, awwalikult rohkema hinna pakkujale saab ärramüdud ja kutsutakse siis sepärrast neid, kes sedda platsi sada tahtwad, 18. Märtsil, lõuna kello 12 wogtei kohto ette, kus se plats saab wälja pakkutud. Pernus, wogtei kohtus, 23. Webruaril 1871. Oberwogt Brakmann. -N. 166. Sikkertäri assemik E. Simson. i Kõiki neid, kes Neio metsawahhe kohha „Seewalde"  peale ühhe talli ehhitust ennese peale wötta tahtwad, kutsutakse 18. ja 22. Märtsil, s. a., enne lõunat kello 12, Perno kassa kollegiumi jure, kus se töö saab wäljapakkutud. Selle talli plaan ja töö kullo ülleswötmine on enne kassa kollegiumi x kantseleis iggaühhel nähha. Pernus, kassa-kollegiumis, 2. Märtsil 1871. (M 67.) i