kord weel narrida ja teggid, otse kui olleksid nad tahtnud Bourgi peale hakkata; agga pea tundsid teised ärra, et se paljas tembo teggemine  oüi, egga pannud sest suurt tähhelegi; nad naggid ärra, et se paljas pettus olli, teggid agga silmad lahti, et nähhä, kuhhu pole nende sured Äkkid wahtisid. Korraga langesid Wehhed, kui ronga karri Bagneuxi külla peale ja püssid hakkasid omma pilli puhhuma,  kuhhu jure sured tükkid kantside pealt passi liggi puhhusid ja kranatid salga kaupa külla sisse lendasid. Selle waljo tulle a! za tuggewa waenlase wasto, ei jõudnud saksa wäggede eelkäiad salgad panna, sepärraK katsusid  nad agga eest ärrapöggeneda. Sedda nahhes ollid Prantslased ussinad suri rosi pottisi kokko kandmas ja teggid neist ennestele warjs paiga, kelle takka nad ärraminneja Sakslastele wallusat tuld selga andsid. Selle wahhe aea sees olli prigads kindral Mallinger,  omma wäggedega senna ruttanud ja kõik walmis arwanud, kuida Prantslastest wöidetud  kohti jälle nende käest ärrawötta. Se ei olnud ennam ni kerge taggasi wöita, kui se käest olli ärra wöetud, seal hakkas nüüd möllemiit  poolt wallus tulli, mis pikksm aeg türis  ja km se ei aidanud, siis läksid wimaks pajonettiga teine teise kallale. Möllemil pool ollid mehhed waggurad ja waprad, agga wimaks  jäi ommetige wöit jälle Baieri meeste kätte, kus jures nad kül paljo mehhi kaotasid, agga omma wanna seiso kohha jälle kätte said. Ohto kello kuus ollid Prantslased jälle taggasi  lodud ja kantsid Sakslaste käes. Ses lahhingis olli Prantslase poolt 16 pataljoni raiumaö ja Baieri poolt mitte rohkem, kui üks prigad ja üks pataljon ühhest teisest prigadist.  Baieri poolt on seal lahhingis ühte kokko umbes 366 meest surnud, hawatud ja kaddunud ja wangi on umbes 26 künni 36 meest sattunud. Kui suur Prantslaste kahjo öiete olnud, sedda ei tea meie selgeste, sest et paljo lahhmgi aeal sealt jubba ollid ärrakorristud.  Teisel päwal ollime Mets linna jures laagris;  kuulge, mis mehhed seal könnelesid: Meie olleme praego kesk Oktobri kuud, kus pWs Saksamaal arwikud ö-külmad jubba hakkanmd näitama ja iggamees talli rided ül- les otsib ning ello tubbasid kütta lasseb. Õhtud  lähhäwad pikkeMaks-ja sellega. hakkab ka ühtlasse üks issiärrällk seltlik ello soja <chjo lähhedal. Siin Lootringenis näitab sesuggune seltlik ello tundmata öllewad, mis ka Lssiärranis  sest tulleb: neil ei olle soja ahjo. Surema  ossa maeadel ei olle sedda, waid üks kamin ühhes ello toas ja se on siis se ainus soja andja kõiges maeas. Kõik teised maea xumid, mis nad kambriteks nimmetawad, on kutMata. Näddala aea eest taggasi, kus meil weel sojad ilmad ollid, ei pannud kegl soja aSjo tähhele; agga sest sadik, kui ilmad wihmaseks  ja willuks laksid/ ei woi kegi oölda, et tedda maeas tarwis ei olle. SaWzma mehhed, kes Mets linna wangis hoiöwad, peawad sellega leppima, mis taewast neile kaela tulleb , egga olle neil ahjo egga kamini kelle ees omma külmast köwwaks Lömmatud liikmid sojendada; ei olle neil parxeWtz, kw massigo ennestele sojad rided ümber, et külma wastl> j öudwad seista. Km wägga/'suur wahhe nende praeguse ja kodduse ello wDhel, ja sedda peawad nüüd saeatuhhanded kõik ühhetassa  kannatama. Saksama rikide wallitsus  olla nõuks wötnud, taimeks söawäggedele, mis linnad ümber piranud ja neid hoidwäd, huttid laagre platsi üllesehhitada, kus ka ahjud  sees, et näd wähhegi sojendava kui külm liga tehha tahhab. Soldati ollemine on üks walli ollemine, sest ta peab omma kohhuse parrast lätsis ollema , olgo ilm missuggune  ta tulgo taewast mahha, mis tulleb. TeMma tenistus on nago pühha kohhus  omma j JssaMa eest wälja minna ja ennast  selle eest ohwrima ; olgo seal kannatamist nj paljo kui on , ei woi tähhelpändud sada. Zgga öhto woib sedda ueste nähha, km kegi söameeste laagre lähhedale lahhäb, et ta seal rõõmsaid näggusid näeb ja römo laulusid kuleb.  Saksa söawäggede üllematel ei olle tarwis,  nago Prantsuse üllemad sedda tewsd, tühja kitüste läbbi omma wäggedele uut julgust  sisse puhhuda; sepärrast ei olle ka soldatitel  asja, omma üllemate wasto uskmatsd olla. Se ainus assi, mis neile murret teeb, on nende rided, mis nad issiennestele peawad murretsema. Kui sõtta läksid, olli sui, kus kerge ridega wöisid läbbi sada, agga nüÄV 346