MM, ..et teil naesed sa lapsed M, ärge vlge ni julged." Kui jubba üks Prantslane ommast rahwast venda könneleb, siis peab se meil ommstige selge ollema, et seal siis Sakslastel suurt kartust ei woi olla sest millal peaks kül jännes hundi wasto sama? Sakslased on kõik meyhed, kes hea melega sõtta lähhäwad, ja sepärrast ka mitte kartlikud tulle ette astumas,  sgga. surma kartmas, ja mis nad meel ei olle, sedda tewad nende wöidud; agga Prantslasi aetakse, kui lambaid tulle ette ja uidetakse mahha, kui rohto! Meie näme jo kül kui suurt tahtmist neil on, ennast waenlase  kulidest tappa laska! Nende üllemad agga ei tahha häbbi sisse jada, sepärrast katsuWad  nad, ni paljo kui ial wöimalik, wasto ehk nad kül peaksid jubba ärranäggema, et neil nörgastus käes ja woidosamine wõimata  on. Kuhhu on nende tuhhanded ja saea tuhhanved janud? Eks need olle muist söa platsi peale mahha jänud ja muist Saksamale  wangi witud! Agga sellegi parrast sn süddsMed kanged ja uhkus torgib neid takka; sago ommetige ükskord targaks ja tehko rahho. Ommalt maalt. Peruust. Noor talwe. Üks tslwe on meil jubba olnud, kedda pikkalt ei sanudz tulli ja läks. Se olli rede öse wasto laupawa  2/3. Oktobril, tulli kange tulega hea kord lund, mis agga märja maa peal kohhe ärra süllas. Redi öhto tuiskas ta nenda, nago wahhest mönni kord Wastla päwa aeal, ja kuida üks postiljon meile ütles, olla ta Laatre ja Killingi jama wahhe saniga arrasöitnud;  ka olla worirahwas, kes kõik wankretega  linna seemnete järrele ollid, terwe päwa  lumme sees kinni istunud, mis läbbi siis pääw hiljem Perno said. Teed olla selle lumme läbbi wägga põhjatumaks läinud. Teine assi mis meil Peruust ksnneleda, on weike tullekahjo, mis teisipäwa hommiko (6. Oktobril) kello kolme ja nelja wahhel Ria allewis olli. Ollime parrajate unne wodis ja puhkasime rahholist und omma päwa wae- Mast, km korraga tulle, trummid ja pässu nad unnest ülles ärratasid, kargasime kohhe wodist wälja ja tulli paistis haknast sisse. Meie prii tullekustutaja seltsi wapruse läbbi sai tulli pea kustutud, et laiemale ei sanud minna.  Sure wee pudust parrast olli ka tulli lähhema maea kattuse kallale läinud, ommetige  sai st pea jälle kustutud. Kust tulli olli hakkanud, stdda ei tea kegi. Liwimaalt. Kaebtus kalli päwa palga ülle. Nende sönnumete järvele, mis „Walli tsüst teadaandja" Liwimaalt toob, on wilja saak seal parrem olnud, kui nad lootnud; agza talloperremehhed kaebawad wägga selle ülle, et päwa-palk üllemära kallis olla; ühhe naesterahwa päwa-palk olnud 25 künni 35 kopp. ja monnes kohtas on ka 50 kopp. piddanud  maksma. Jssiärralik suur pudus on töömeestest olnud, kellel omma töö-riistad kasas;  sesugguste päwa-palk olnud 75 koppikad künni üks rubla; Walga ja Wönno makonnades  on nad koggoniste 1 rubla 25 kopp. piddand maksma. Wanna pärris tömehhe palk olli enne 50 kopp. ja Wönno makonnas 75 kopp. - Cestimaalt. Raudteest. Wanna Harjo Karel kirjutab omma immeks pannemist, mis ta hiljoti Tallinnas näinud. Siin on ta omma kirri: ..Armas Postimees! Tuttaw assi on, et nüüd ennamiste raudteesid ehhitakse ja neist rägitakse,  mis ka külla jukkude! tundmata assi ei olle, et wankred rauade peal eddasi ja taggasi sure ruttuga wurrawad üsna immeks panna, mis innimesed kõik ärratewad. Et assi nenda, sepärrast rakkendasin runa, et ka raudteed enne surma Tallinna watama soita. Oh mo kallis aeg, kui sure ussinusega sedda tööd seal tehhakse. Mitmed maead ollid jubba malmis ja mõnned seast, kui kunninglikud lossid  ; saddade kaupa olli innimesi ühhe sure maea kallal, kes kui stppelgad töös ollid; nad ollid imme ussinad raudteed teggemas, otse kui ollekfid nad sedda taewa tädile teinud ja tedda senna watama odanud, Näggin seal ka mõnned söido ja wori wankred raud röpede peal malmis seiswad. Ühhe söido wankre ette 331