tab nagu sõrmega selle peale, et wiimase söaähwardus  koguniste mitte tõelik asi pole, wöib aga seeläbi tõelikuks saada, kuida asjad saawad  minema, kas hea wöi paha, rahu wöi söa poole. Seesamma peab Türklast n'agu taga torkima, kõige saaduste wasto seista ning rahu armastaja riikisi manitsema. Slawide asi, kellest Keiser Aleksander kõnelenud, on üks suur ja wäga tähelepanemise wäärt asi, maailma  aea raamatus ja tulema pölwe rahwale iseäranis öppetuseks ning meelespeetawaks märgiks,  kuida kõik pahad asjad pikka m<elega peawad õiendatud ja selletatud saama. Kölnist. Mis pärast surma teha» Ettewaatmine ei ole iial paha ja sagedaste ka waga hea, kui asjad warakult tallitatud ja toemetatud saamad» Kölni seitung kõneleb, et ministrid Depretis, Mantsini ja Metsakapo, oma allakirjutusega üht kirja kuninga Wiktor Emanueli kätte läkkitanud, ja selle läbi temale teavaandnud, mis siis teha tuleb, kui mana paawst omad silmad kinni paneb ja siit ilmast oma igawese rahu sisse äralähäb. Peale selle, kui ta silmad kinni pannud, peab kõik mis tema  ümber olnud, söameeSte kaitsmise alla jääma.  Warsi selle järele, kui paawst on magama  uinunud, peab Rooma linna ülem walitseja,  tarwitawad mehed kaasa wötma ja sääl siis kõik õiendama ning üleskirjutama, mis wana püha isa järele jätnud. Ka kõik tema möubled peawad pitsati alla pantud saama, ja seni pitsati alla jääma, künni surnu maetud  saab. WLinist. Türgi asjust. Politika seitung  ütleb alamal seisawaid sõnumid Konstantinopolist  saanud olewad: Türgi söameeste aru Erzerumis on 12, VM meest. Teine laager  saab Shumla juure asutud, kuhu Nishis seisawad wäed ja 15, VM meest, mis Derwish  pasha walitsuse al, saamad ka senna lakkitatud.  Need mägede jaud, mis iga pääw Zemenist, Damaskusest ja Aleppust Konstantinopoli  tulemad, saamad niikohe jälle Shumla saadetud. Türgi soomus laewad saamad nelja jausse ärajagatud, kellest üks jagu Bosporuse jäeb, teine jagu, kelle ülem Hobart pasha, saamad Musta meresse saadetud, ja kaks jagu peawad suures keskmereS edasi ja tagasi käima ning sääl mereteed kinni hoidma. Ragufast. Türklaste st. Skutarist antakse  teada, et 20 pataljoni Türklasi, Derwish pasha walitsuse al Pöhjaalbaniest Donaubulgarii  läinud. Peale nende peawad 15 pataljoni  merd kaudu Konstantinopoli minema ja paljast 15 pataljoni jääda Knin linna, kui karnisonid, seda linna hoidma. Despotowitsh olla üht wahe piiri nimetanud, mis Liwno, Glamoki, Dolniuwatsi ja Kulenwokopi kaudo läbi peab minema. Ehk kül söariiötade rahu aeg on, siiski ei hooli Türklased sest, waid 3 pataljoni Türklast on Gorniunoki überkaudo kõik Kristlaste elukohad puhtaks riisunud; nemad  ei hooli kellegist säädusest! Tsettinjest kirjutakse: Et Montenegro auujärje  pärija raskeste haigeks jäänud, seepärast ei ole siis würstina Milena mitte Neaple linna reisinud, waid kooju jäänud. Semlinist. Söaminister Nikolitsh ei taha enam seda rasket ja waewalist ametit oma ölade peal kanda, waid tahab sest lahti saada ja on sellepärast ennast lahti palunud, ja kui würst tema palwet ei ole kuulda wötnud,  ega teda lahti lasknud, olla ta würstile teadustanud, et ta haige olla, ega koguniste ei wöida oma töö tuppa minna ameti asju tallitama. Mikspärast ta enam kauem selle ametisse ei taha jääda, tuleb sest, et kõik mägede  kommanderid isekeskes tülisse ja sassi läinud. Tema ja Tshernäjewi wahel on ka suur segadus, mis teised ministred kül on katsunud  kautada ja neid jälle ühendada, aga ükski asi ei taha awitada, ega seda paha kautada,  mis kord nende wahele tikkunud. Kuida hiljem kuuleme, on Nikolitsh ära Jtaliamaale reisinud ja Tshernäjew ühest aeast tema asemele  söaministriks pandud. Brüsselist. Keiserlikud sõnad. Säält kirjutakse 31. Oktobril, et need sõnad, mis suur Majestät keiser Willem kõnelenud ja kellega  ta selle tilli pitkendust teadaannab, ei ole muud, kui rahu sönumed. Wenemaa ei lähä mitte oma kasu peale Türklase wasto wälja, ta ei himmusta mitte teise oma, ei tema koda 417