tus, mis ta andnud ei olle polegi piprane ehk üks wastus, misga ta wanna pühha issale õlleks öölnud: ei sest ei sa middagi; sia ei olle sind tarwis! Sesuggune ei olle wastus kül mitte, aggä ommetige näitab assi nenda, nago õlleks tal üks weike kartus seal jures, et wanna pühha issa senna tahhab kolliva, separrast katsub ta ommal takka ust lahti hoida, et kui ees liig pallawus peale pressib, siis takka weel woib wälja puggeda ja appi hüda. Newüorkist. Rööwled kinni wöetud.  Juni ku wimaste päewade sees on üks Amerika wahhi-laew üht Kuba merre-rööwlite laewa kõige meestega kinni wötnud. Rigiwallitsus  wötnud mehhed ja laewa omma hoidmise  alla ja üllekulamine antud kõhtude katte, mis ka jubba peale hakkanud. Uemad sõnnumed. Pernust, 59. Zulil. Meie se aastased jäärmargi wöerad kramiwad tänna holega omma  jaärmargi kaupa podide sisse, sest Home on jo päew, kus kauplemine hakkab ja kus kella hellistamine kauplemisse hakkatust kulutab  ja ostjaid kokko kutsub. Mis kaubad kõik kokko todud, ja kes kaupmehhed on, sest on alles liig warra jutlustada, sest kaupa kramitakse  alles kastide seest wälja; küllad Home jubba wöime öölda, mis seal sada on. Otsigo  agga iggamees omma kukro kirsto woi kappi nurgast ülles, et kui w'a körwatsel himmo  peale tulleb sealt ennesele ja lastele middagit  osta, kukkur siis käepärrast õlleks. Kuramaalt, 55. Zulil. Libawist antakse teada, et tulli Shaulenis lahti peäsenud ja iggast  neljast küljest pölleda. Libawi prii tullekustutaja  selts olla 54. Zulil parrast lõunat raudteed kaudo senna sõitnud, tuld kustutama.  Shauleni rahwale tehhakse praego Libawis  leiba. Shaulenist, 57. Zulil. 54. selle ku päewal peäsis tulli lahti, agga kuida, on weel teadmata, ja pölletas liggi 3W maea mani mahha ning teggi tuhha unnikuks. Kõik kahjo arwatakse umbes üks poolmiljoni höbbe rubla suur ollewad; kõik maead on ennamiste Peter- burgi ja Moskwa tullekahjo tassumise kassas üllesantud olnud. Libawi prii tullekustutaja  seltsi läbbi, kes wägga tublisite ja wapraste  tööd teinud ja olla se neil õnneks läinud 15. Zulil hommiko warra tulle ülle wöimust sada. Berlinist, 14. Zulil. Krahw Moltke on Gasteini tulnud. Dani rigiwallitsus on käskinud, sest et Wennemaal kolera többi jälle likumas, sealt tullewad laewad, nimmetud ossa päiwi merre peal wäljapool Kopenhageni saddamat,  wahhe al peawad seisma. - Mehhiko  präsitend Juarets olla ärrasurnud. Berlinist, 15. Zulil. Saksama keiser on neid Prantslasi, kes Saksamaal weel wangis  ollid, kojo lubbanud. - Et Barakeni linnas  mönned kolera többe sanud, sepärrast pandud kõhtude polest teed kiuni, et kegi sisse egga wälja ei sa. Berlinist, 17. Zulil. Rigiwallitsuse polest  on Stettini saddam, Wennemaalt tullewa laewadele, kolera haiguse parrast, kinni pantud, peawad enne nimmetud aeg päiwi wäljaspool saddamat wahhe al seisma. Wanna würst Bismark olla omma höbbe pulma päewal, mis eila olnud, suri kingitusi sanud. 243 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno politsei-kohhus annab seläbbi teada, kuhhu  pühkmed ja prüggi peab wetud sama: 1) linna krawi, parrem pool endist Wessiwärrawat.  2) Allewi- ja Üllejöe-allewi rahwas peawad ommad  pühkmed karjamale ja nimmelt senna mahhawiskama, mis politsei-kohhus tulbadega  ärramärkinud. Essimese nimmetud kohha peale wäljawetud pühkmed  ja prüggi peab mee sisse wissatud, agga nlitte kalda peale ehk seal lähhedal ollewa platsi peale mahha missatama ja möllema wimaste kohtade peal just nende tulbade wahhele, mis politsei polest  senna lödud. Wasto panniad ehk teisiti teggiad  langemad seaduses nimmetud trahmi ja wastamise  alla, mis nende kohta wälja antud, kes awwaliko  kohtasi Lohhid rojastada egga politsei käsko ei kule. Kõik mis seäduse wasto tehtud, ehk koggoniste  teggemata jäetud, samad sönnakuulmata ja holetuma maea perremehhe kullu peale politsei polesi tehtud. Pernus, politsei-kohtus 4. Julil 1872. Politsei-kohto pea-wannem Groot. 1052. Sekretär v. d. Borg. i