tahhan omma wilja nättukest enmNkökkv korjata  ja seme mahha kehha ; jWtwb siis wahhest  middagi näppo putuma/ Ms kauMle sün- nib- wia, sedda toon Perno tIIMM, siis same jälle kokko. Teeb mo w'ä kallis teine pool külje söe tee peale uutse odra pulli kasa, egga ma siis sindki ä,ei unnusta. Juhtud sa Wahhest ka meie küllasse tullema, noh egga sa siis ka meilt möda ei sa minnema, ma ellan jo, küida issigi tead, ikka wanna Otsa Willema  jures. Ma uösun, sa tunned tend ka kül, w'a jõukas mees ! kahhed pärris maad käes, Ms ta kõik rendi peate andis; ellad issi nago röt omma Ma Malle ja lastega, rendist, mis teised temmale makswad. Minna kul suurt tale ei maksa, maid aitan tedda mahhete wahhel  ta weikese ma lappikese jures, mis ta ennese  käes oN muido mõin riitumast ellada, nenda kuida termis annab ja luddad. Noh nüüd, Ma kasso wend! panneme pidud Meel mo kottist täis> sest mul on õige hea tubba- kas , mis Tallinnast kasa tõin, ja mo Ma Trpta on sedda wägga wisi pärrast lõiganud; ommale meel tee peale ka kasa, et läbbi saad, mulle jäed ka minno jäggd. So! Nüüd Neme sedda kord malmis ja juttud kõik aetsd;  jae siis nüüd Jummalaga ja ella terasega.  Kingid Jummal ello ja termist, ehk nöeme eddespiddi meel teine teist. Sinno söbbel  . Mäekülla Jakob. Ommalt maalt. Peruust. Ladast. Meie sesüggisest weistä, hobbüste-ja kauba lata, olleme 2?. ja Septembril ärrapiddänud. Jlmuke olli Päwa kenna, agga oseti saddas raskeste Ellaja lomi olli taunis rohkeste kaubale odud, agga ennamiste köit sesuggused, mis teisW labadest järrele jgnud ja neid peti ka kaunis hinnas; agga ommetige ollid nad oddawamH möda läinud aastal. Siis dlli ka kanis rohkeste lamma tallest ja sea põrsaid, nede hinda ei olle meie kül küsstnud, agga teised,kes neid ostsid ütlesid kaunis hinnas  ollewad olnud. Kaupmehhed ollid nobbedäd  linna Wnmd tägga aeämas, kus meest tõtlikest näggi kandwad, selle kallal ollid nad otse kui aggijad jännest kallal, üks kiskus õm- Ma pole, teine jälle omma pole, kes wähhe tuggewam olli, selle pole wöit jäi. Ms hinda nende eest anti, sedda meie kül ei tea, agga ni paljo kuulsime, et kaunis head hinda antud. -- Wilja ei olle meie paljo näinud. PexsToMaMlt. Tullekahjudest. Mödaläinud  Septembri ku sees on Sauga maldas  kaks tullekahjo olnud, mis agga rahwas õmma aggaruse läbbi jälle ollid ärrakustutanud.  Esmalt olli Nurme küllas Udika Tonnisel  rehhi, kuida arwatakse, agga kegi põlle sedda näinud, ühhe weikese höletuse labhi pollema  läinud. Jgga üks teab jo, et kuiw rehhi ruttust tuld wöttab. Perre rahwas olnud  ni wapper, matnud kohhe uksed ja augud kinni, et tulli wälja ei pease ja kui külla rahwas  ka olnud appi sanud, weddanud nad pangedega, sest pritsu neil ei olle, wet lae peale ja lämmatanud nenda tulle ärra, egga põlle ta suremat kahjo tehha sanud, kui et rehhi ärräpöllepud. Teine tullekahjo olli 20. Septembril Eametsa küllas, Pütti Maddise tallus. Seal olla ka tülli, meie sedda selgeste  ei tea, kuida wisi ka kuiwa rehhe sisse sHnud, rehhi pöllema läinud; rahwas olla otse Kndasammoti, kui essimeses tallus, kõik uksed ja augud holega kinni matnud ja siis külla rahwa abbiga senni wet lae peale weddanud künni tulli kustutud sanud. Suur tänno rahwale,  kes ühhe sesugguse waprusega liggimesi nende õnnetuse tunnil awwitanud; agga surem tänno Zummalale, kes on hoidnud, et kahjo suremaks ei olle läinud. Niast. Keisre Herra reisist annab ..Wallitsuse teadaandja" allamal seisawaid telegrammist'  teada: Tihwlist, 20. Septembril. Peale selle, kui suur keiserlik majestat ja Keisre Herra Simomleti jamas öse olli puhkanud, jõudis ta kalli terwisega Tihwlise linna. Kui sealastd söawäggesid olli järrelwadanud, olla ta ratsa linna sisse sõitnud ja otse Sioni kloostrit watama  läinud. 21. Septembril on suur majestat,  söa waggede üllemad ja linna wannemad  omma ette tulla lasknud. Parrast olla ta laagris ollewa joawaggedega manöwert pid- 333