teiste seas ka uks wäga kardetaw mees, nimega  Kapraro Sitsiliamaal, kes wäga paljo kurja Ml oli teinud; see olla kätte püüdmise pea! mahalastud ja nüüd kirjutakse tema surma  ja tema seltskonna laiale pillutamise üle Schlesengi seitungi läbi nenda: Wintsentso Kapraro, Girgenti maakonnast pärit, kes rohkem  iv aastat rööwli seltsi peamees olnud ja kes oma iseäraliku tarkuse ning kawaluse läbi enesele rohkeste abilesi muretsenud ja neid nenda igale poole oskas wäljalaotada, et see noot walja oli heidetud, ja keegi nende nappust ei ole saanud ärapögeneda; nende abiga on see temal nii kaua ka õnneks läinud, politsei eest ennast marjul hoida, et ta politsei  näppu ei ole puutunud, on nüüd ometige Lõksu läinud. Tema rööwimise töö on kaunis  laialt olnud, käinud Girgenti maakonnast künni Palermust saadik. Hulk aastaid järge mööda, on tema ühe teise kuulsa rööwliga Giakalone,  kes juba enne Trapani maakonna rahwal  üks wäga kardetaw loom oli olnud, läbi käinud. Peale selle, kui Giakolone aastal 1874, talwel saanud kinni wöetud, on ka tema  mehed Kapraro alla heitnud ja temale truiks jäänud ja kellega tema pea teiste seltsidega ühes, wahel jälle lahutud, oma rööwimise tööd teinud. Kapraro olla enamiste igast rööwimise tööst mis ülemal nimetud maade sees ettetulnud, osa wötnud. Ühest osast tema  töödest, on Giakalone ja teiste tema seltsiliste  protsessi juures awalikuks saanud. Kohtulikult  olla kinnitatud, et mõned õnnetumad, kes kõhtudele rööwlite töödest ja tegemisest teadust andnud, elusalt saamad lõhki lõigatud, sisekonnad seest wäljawöetud, südamed ärakeedetud  ning ärasöödud. Kuiva enamiste iga saare peal, nenda on ka Kapraro, saal alamat sugu rahwast rahule jätnud, ega neisse puutunud  , olgu siis, et t'al midagit wiha ja kätte tasumist nende wastu oli, siis andis ta ka tunda, mis mees ta oli. Tema enne, suure waesuse sees olew wamil, on praego kõige rikkam ja jöuakam kõige selle maa rahwa seas. Mööda läinud aastal, kui riigiwalitsus tõelikult  teda püüdma hakkas, lubas ta sellele kes Kapraro tema kätte toob, 25,000 lire üks Jtaliamaa raha sugu. Teda ennast ei ole nüüd enam ja ta mehed on laiale pilla- tud. Enamiste igast kogukonnast on tänu kirjad  xiigiwalitsuse kätte tulnud, kui olid kuulda saanud, et nende kardetaw nabur oli magama  pandud. Rahwas öiskab ütlemata rõõmu  pärast. E lawalt maetud. Inimene, olgu tema tohter ehk kes taht, woib eksida, waid surnu matmise juures peab kannatust olema; ei pea matmisega enne ruttama, kui surnu keha on lehkama hakkanud. Hiljuti töid seitungid  Jtaliamaalt selle poolest wäga kurwi sõnumid. Saal oli Kamsobasso linnas ühe töömehe naene, kes juba kahe lapse ema, äkiste lapse woodi haigeks jäänud, aga ema nödrus ei jaksanud lapsukest ilmale tua ja ämmaeideke  on temale ta rammu" kinnituseks paar klaasi joodawat- ehk marjawiina annud. Natuke aega pärast seda, on haige jälle pitka minestuse sisse langenud, mis nii kaua kestnud, et senna kutsutud tohter teda surnuks tunnistanud.  Selle peale on kohtu poolest luba täht antud, teda mahamatta. Surnud pandud puusärki, aga säält maa weidra pruugi järele seutud tema käed ja jalad enne kinni; teisel pääwal kantud teda surnu aeda ja maetud teiste körwa hauda maha. Kolmandamal pääwal pärast seda, olnud jälle surnud matta ja kui haua kaewjad tema hauda lahti kaewnud, leidnud nemad üht põlastamise wäärt lugu. Üleeila maetud naene oli haudas omad käed ja jalad lahti kiskunud ja pojakest ilmale sünnitanud,  aga lapsuke olnud surnud. Nenda on siis mahamaetud naene haudas lapsukest ilmale sünnitanud. Pärast tunnistasiwad kül mõned, kes surnu ajast öösel mööda oliwad läinud, et nemad surnu aja peal tumedat appihüüdmist  kuulnud, aga nad arwanud seda tontide kisendamise olewad. Walitsuse poolt olla köwa käsk antud, seda põlastawat asja hoolega ülekulada, mis sest aga wälja tulnud, on meil täädmata. Prantfusemaalt. Karlistlastest. Pa« risist kirjutakse 22. Septembril: Sia tulnud sõnumite järele, peawad Karlistlased suure wägewusega  ikka weel San Sebastiani linna peale laskma. Riigiwalitsus on Santanderist kaunis  rohkeste abiwägesid, suuretükkimehi, senna abiks saatnud, et Karlistlasi säält ärapeletada. 334