Perno Postimees ehk Näddalileht M 20 t«7S Mnes rede 16. aasta. PsZmo Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga rede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus K rubla ZK kop. ja postirahaga ning pakimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Ses tehes seisab: Wäljamaa asjust. Omalt maalt: Peruust: Tänawune kewade. Esimesed laewad.  Liiwimaalt:  Kogukonna wanemate otsus. -- Suur õnnetus. -- Riast: Mõrtsuka tööst. Talinnast: Endine kuberneer. Keiserlik tänu. Pearaha wölga maksetud. Hapsalust: Kolmikud lapsed. Kuramaalt: Hobuste kauplemisest. Peeterburgist: Keiserlik kingitus. Keisre Herra reisist. Kiewist: Kuida töö, nenda palk. Wöeralt maalt: Berlinist: Wana keiser kodu. Wenemaa saadik Londonist. Austriamaalt: Keisre reisist.  Shweitsimaalt:  Leitud surno. Hispaniamaalt: Mõnda. Kreekamaalt: Maawärisemine. Kiriko sonumed. Wäljamaa asjust. Kes jo mõne pääwa maa pääl elanud, teab wäga hästi, et seda sagedaste olnud, et torm äkkiste tõusnud, aga pitka mööda jälle wagusi jäänud ning ära lõppenud, nenda oli ka hiljuti  lugu wäljamaal; korraga tõusis politika taewa al wali torm, mis paksud müristamise pilwed üles ajas ja selle üle kohkusid Berliinlased  nenda, et juuksed püsti ja käed rusikasse kargasid; aga nüüd on pitka mööda jälle see suur kohkumine kadunud ja iga Berliinlane hingab paljo lahkem; rinnad ei ole enam mure wautuse al. Wöime öölda, et see paks kohutuse  pilw, mis lühikene aeg politika taewa al üles ajas ja üht wäga rasket ilma tua ähwardas,  igapääwaga ikka enam ja enam alamale waub ja äralahkub, ja mis asi oli üht seesugust  kohutust toonud? Noh, eks osast see, et katoligi riikide ülemad walitsejad keiser Prants Josep ja kuningas Wiktor Emanuel, Wenedi- gis kokku andnud ja teine teise juttule läinud. Seda olla Prantslased paraja aja arwanud olewad, nattuke söakära teha, ehk lööwad nemad  ka nõusse, siis wöiwad Sakslast ta ülekohtu  töö eest, mis ta kolme nelja aasta eest tagasi, neile tegi, hästi tuttistada ja temale  seda kätte tasuda. Et aga nende plaan Wenedigis ei saanud wasto woetud, seepärast pidid sabad reide wahele tõmbama ja wagust koju jääma. Mõlemate riikide kasu ja rahwa soowimine, mis igapidi Saksamaa järel oma asju püab sääda ja walguse teel edasi püüda, oleks, kui ka riigi walitsejad oleksid teist meelt wotnud, püüdnud asja hoida, et nende sõbrus Saksamaa wasto oleks rikkumata jäänud. Ka see, et wana keiser Willem ei saanud Jtaliamaale  reisida, waid seda ühest aeast on maha jätnud ja kroonprintsi praegune Ml olemine  mitte üks awalik ja ametlik ei ole, ei tee Saksa- ja Jtaliariikide wahelist asja mitte karwa wäärt pahemaks, waid nende sõbrus on