wise kossutamiseks, nüüd olla se jälle kokko tulnud ja 28. Septembril omma tööd allustanud.  - , . Többedest. Kolera többi olla, kuida kauba seitung teab juttustada, wähhenemas, agga selle assemel ellajate többi kaswamas. Sedda többe on praego Peterburgis, Moskwas,  Werejas, Moskwa kubbermangus ja-Rostowis,  laroslawi kubbermangus. Kuida nähha,  tahhab se többi otse nendasammoti kui kolera, kõik Wennemaad läbbi käia. Keeldus. Peterburgi kubbermango wannemad olla sepärrast, et seal Nawaja-Laduga,  Shlüsselburgi ja Tsarskoje-Selo makonnades  ning surss pea- ja pessa linnas..Peterburgis"  ellajate többi olla wälja hilmunud ja laiale laggunenud, andwad wenne seitungi ..Golos" läbbi sedda kurwa asja kõigile teada; agga manitsewad ka ühtlase igga ellaja ostjad lihhuniko ning nahhaparkia wabrikute perremehhi,  mitte sealt, kus sedda többe praego on, ellajaid, lihha ja nahko osta ja teiselt on Peterburgi  politsei jälle ommalt poolt linna koddanikuid  ja seal ellawat rahwast ärrakeelnud ellajaid, mis omma rammo polest tappa sünniwad,  mümast ja linnast wälja wimast; olgo siis, et ellajas mitte többine ei õlle. Sedda keeldust on issiarranis sepärrast wägga häddast  tarwis, ek se többi nenda mitte laiemale ei saaks wetud ja innimesed többise ellaja lihha sües ka sedda többe ennese sisse ei so ja nenda enne aeglist surma ei surre. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Protestantid jajesui'  tid wöitlewad nüüd kahhekesi ja katsuwad rammo, kummas kummagit ärrawöidab. Könne  lesime wimati, et jesuitid üht palwe kirja Darmstadti wallitsewa würsti kätte andnud, mis mitto tuhhat meest ollid allakirjutanud ja wallitsew würst olli lubbanud, ses asjas kehha, mis ial wöimalik. Tänna loeme seitungides,  et protestantide selts püsti jallo jesuitide wasto söddima hakkanud ja ommas kirjas, mis ta nende wasto kirjutanud, awwalikuks  teeb, mis ja kus neil wead ja wägga sured ning rasked wead kulges on. Selle kirja sees on kahheksa punkti, kus kõik selgeste päewK ette tuakse, kuida nemmad on ja mis nemmad kõik tewad. Neid punktist kõik järge möda läbbi wötta, seks ci olle meil rumi ja peaks meie paun wähhemast kolm kord surem sllema; tahhame agga üksi nimmetada, mis süüd nad omma kirja seitsmemas punktis nende kaela lükkawad, ütlewad seal neid kaswatawad ja innimeste nödrust omma kassuks  prukiwad, et nenda omma rikkust ja warra kaswatada jä neid omma käppa al köwwaste kinni hoida. - Muidogi teada, ei tohhi rahwas heält tehha, waid peab waggusi kannatama, mis waimöliküd wannemad peale pannewad. Saksa rahwas ei woi sedda waggusi  pealt wadata, et innimene innimest nenda pinab ja omma käppa al kinni peab, sepärrast kissendab ta ja sowib nenda rahwale priust ja käib selle peale, et nende pinajad jesuitid Saksamaalt  ja saksa rahwa seast saaksid wälja aetud.  Jesuitid armastawad, et rahwas wanna pimmeduses. saaks' ülleskaswatud, sepärrast ei armasta nad kolisid; agga selle wasto armastab  saksa rahwas öppetust, ja waimo walgust ja murretseb, et nende noor suggo warrakult jubba kolis saaks oppetud ja peab sedda wanna sönna meles: ..Se innimene on rikkas, kes paljo õppinud." Kuidas nende wahheline luggo eddespiddi saab minnema, sedda ei woi kegi ette teada, waid peame otama mis aeg saab toma; sest aeg annab head nõu. Meie peame ommad asjad pikka melega tallitama, muido ei tahha nad hästi korda minna. Kas tössi woi walle? Wäljamaal olla uemal aeal rahwa keskes jut tõusnud, otse kui õlleks üks ehk teine wallitseja würst sedda omma suust wälja öõlnud, wallitsuse keppi käest mahha panna ja maad Preisi wallitsuse  kätte anda. Üks wäljama seitung könneleb  jälle sest, mis würst Bismark ühhe sesugguse  pakkumise peale olla wastanud. Seal olla üks pissukese maa perremees ühhe weikese maa wallitsew würst kõik krono pärralt mõisad ja maatükkid omma päruseks teinud, siis korraga ennast wallitsuse ammetist lahti öõlnud, sellele olla würst Bismark wastanud  : Preislasel ei olla lusti egga himmo paljaid konta wasto wötta, nattuke lihha ja raswa õlleks ikka piddand külge jäema. 343