Kroonlinnast. Saal tehakse praegu kõigest  jöuust kibinal ja kabinal tööd. Söa laewu  walmistatakse ja pannakse mundrisse, nii kui wähe wöimalik. Inglased tunnistawad, et Balti merel olew Wene wägi mitte sugugi naeru asi ei olla, kui siia juure weel Juuni kuus mõni mitu sada torpeedo paati ja sinna tänna purjetajaid laewu tulewad, mis nüüd nii häästi Wene kui ka Saksa maal walmistatakse.  Siis peab see tõeste ettewaatlik ja mõtleja olema, kes Balti meresse oma suuretükidega  bummerumbum teha tahab. Peeterburgist  ja igalt poolt tulewad sönumed, et sinna ja tänna purjetajate laewade jauks wäga palju raha ohwerdatud saab. Igast Wene maa nurgast saadetakse, mitte rubla, waid sadatuhantete wiisi. Olgu muud, mis on, aga niisugune walmistamine ja meie suure riigi ühes nöuus wäljaastumine saab tõeste Inglasele wift pääwalu tegema. Aealeht ..Uus aeg" täädustab, et haigete ja haawatud soldatide eestmuretseja komitee minewa aasta 5,572,416 rubla ära kulutanud on. Moskwast. Pärsia sh ah. 8. Mail kellu 5 pärast lõunat jõudis Pärsia shah juba Moskwa; siit sõidab ta Peeterburg'i ja teiste Euroopa linnadesse. Ta sõitis kord juba Eüroopa läbi. Ja selle pääle arwasiwad kõik, et tema sõidust mitte midagi wälja ei tule; sest kui ta kodu läks, walitses ta siiamaale niisamuti n'agu ennegi. Aga aeg lõpetab ja parandab kõik asjad. Wöib olla, et shah tõeste nüüd kodus ära märkis, et enam nenda edasi ei saa, kui wanaste ja et palju, mis Eurooplased on wälja arwanud ja ära proowinud,  ka Pärsia riigile sündlik ja tähtjas on. Ja sellepärast mõtles ta ehk kord weel Eüroopa uueste läbi reisida ja kõigega hääste tuttawaks teha ja siis alles omas riigis uuendusi  ette wötta. Kes elab, see näeb, mis ta sõidust wälja tuleb. Peeterburgist olla tema wastu wötmiseks kõigest 30 hobust ja üks suur kullatud tõld ning 17 teist töldasi saadetud.  Ehk aitab ka. Soome maalt. Imelik juhtumine. Seda on juba Z 4 aastat tagasi, kui wiimati Krimmi sõda oli ja Inglise uhked raudlaewad  meie merel ümber hulkusiwad ja ranna ääri riisusiwad. Siis käis üks Inglise laew sagedaste ka Aabo linnas wöeraks ja laskis säält linna rahwale mõne hää kaalika nuusutada.  Üks niisugune kukunud mere äärse patarei pääle ja ei ole sell' korral mitte lõhki läinud. Sõda jäänud rahule. Üks Soomlane  leidnud selle pommi kuuli säält, pistnud kotti ja wiinud kodu mälestuseks. Siiamaale seisnud kuul ilma puutumata nurgas ja ükski ei ole seda suuremat tähele pannud. Nüüd hilja aea eest tahtnud peremees oma ahju pisut  paremins kütta, kui enne ja arwanud mälestuse  hoidmise asjata olewat, sest et pea jälle uusi ja suuremaid mune Inglase käest ehk wöib saada. Nimetatud pomb olnud pisukesest  seltsist, ta wiskanud kuuli otse ahju, kui tuli parajaste kõige heledamine põlenud. Sääl hakkanud ahi warsi kangeste wisisema ja kärisema. Inimesed pannud kõik tuast plagama;  üks roana naine aga kohkunud nenda ära, et enam jalga jala ette 'pole saanud ja jäänud tua nurka istuma ja waatama, mis nüüd tuleb. Warsi juhtunud ka hirmus pauk: pomb läinud lõhki ja lõhkunud ahju pihuks ja puruks. Aga wanamoor jäänud siiski puutumata.  Ta olla praegu niisama terwe n'agu ennegi. Muud õnnetust ei olla midagi sündinud.  Tuulast. Kuidas wanaste söa mäletust  auustadi. Iga üks auustab seda pääwa muidugi pühalikult ja röömulikult, kui kuuleb, et rahu jälle käes on. Rahu kuulutamise  ja söawägede tagasi tulemise pääw oli wanal aeal juba üleüldine püha. Rahu lepituseks  saiwad ja saawad nüüdgi mälestuse sambad püsti pandud ja mitmed moodi ohwrid  ohwerdatud. Aga seda imelikumat sammast  ega ohwert söa lõpetuse mälestuseks ei ole wist mitte ükski toonud, kui Tuula linnas  elaw Moskwa 1. gilde kaupmees W. Liiwentsow  1815 aastal suure Prantsuse söa lõpetusel tõi. Kui Liiwentsow kuulda sai räägib aeakiri et sõda otsas on, sai ta isama armastaja süda wäga liigutud, ja pea andis ta kuulutuse wälja, et oma kulu pääl 40 waest tütarlast mehele panna tahta ja neile 169