Karrola koggoduse öppetajaks mmmetud. Millal  tedda senna kirriko peale laulatud saab, ei olle weel teada. Meie sowime agga: Jummal önnistago temma tööd ja andko ta sönnale wägge õige rohkeste hingesid Lummata  armastusele ärratada. Willandist, 4. Oktobril. Lae no- ja hoidmise kassa. Pöltsama rahwaö on selle hea mõtte peale tulnud, senna üht laenoja  hoidmise-kassat assutada sellesamma moduse järrele, kuida need kassad Willandis on ja selle parrast Landmarshalli herrat pallunud, sedda nende ettewötmist auliko Balti kindral kubberneri herrale ette panna ja palluda, et nende ettewötmine kinnitud saaks. Wastus ei olle kül weel taggasi, agga ommetige on lota, et kinnitus ommal seal saab tullema. Tallinnast. Zgga aastane mällestuse  piddo. Tallinna rahwas tulletab igga aasta sedda päwa mele, mil Tallinna lin ennast Wennerigi wallitsuss kätte ärraandis ja se on otse Mihkle päwal 29. Septembril sündinud. Nad ollid ettewötnud igga aasta sel päwal wanna inwalididele üht sömaaega  anda ja nenda sedda päwa tännuga mele talletada. Ka tännawo on se pääw meletulletud  ja kaunis suur karri wanno krono teenrid koggonud Kanuti gilde maea sure saali, kus sured pikkad lauad rohke roadega kaetud Malmis seisnud, kokko, ja nende seas on ka üks wanna issake, kes peale sadda aastat wanna olnud. Wiitse kubberneri herra, kes ka piddo wöeraste seas olnud, tõstnud omma jodawa wina klaasi ülles ja jonud sedda meie sure ja armolise Keisre Herra terwiseks, mis peale kõik piddo woerad römuga hurra öiskakanud  ja selle peale rigi laul lauldud. Peale selle sanud weel wapra söawäggede, kokko tulnud wöeraste terwiseks klaasid tühhendud. Linna wallitsuse peawannemad ja ka paljs muid linna koddanikusi wötnud ossa sest piddust.  Mitawist. Tullekahjust. Sealt kirjutakse  8. Oktobril: Kahheksa kuud olleme üsna rahholikult ellanud, kus tullekahjo meid ei olle kohhutanud, agga eila öhto kello pool kümme olli karra wäljas: ..tulli tahti! tulli lahti!- Jgga mess kargäs ruttust wälja et nähha, kus kahjo piddi ollema, et appi ruttata;  Forsteri maea jaust kuur, Unna-wärrawa  tagga, olli lama tulles. Kuri sees olli hea kord fepi ja küünlaid, ja peale Me ka hulk puid ja et sesamma kuur ka ossast hobbuste  talliks olli, sepärrast ka pöning täis Heino; need on kõik asjad, mis kergeste tuld wöttawad, sepärrast ka tulli ruttust sureks  läinud. Prii tulle kustutaja selts olli kül warma wäljas, ommetige ei wöinud ta sure wee puduse parrast middagit tehha, siiski läks se neile õnneks, sllomaea , mis ka üsna liggidal seisis, hoida, et se ka pöllema ei läinud  ja kahhe tunni aea sees olli tulli kustutud;  kuur põlles mani mahha: sest ei jänud  middagit. järrele. Üks ossa prii tullekustutaja  seltsi üllematest olla sedda waewa omma peale wötnud, soldatitega, kedda Mna wahhi peale olli pandud, künni hommikuni wäljakantud waeste innimeöte asjade jures wahtis olla. Siin on se jälle awwalikult kõikide silmade ees: kui wägga tullus ja kassulik  se ühhes linnas on, kui seal ma alluste torrude läbbi iggas maeas ni patjo wet wötta, kui tarwis; maksab kül suurt rahha, kui sedda tehha, ei olle agga mitte ükspäinis terwisele kassulik, waid ka Lullekustutamise jures. Peterburgist. Kolerast. teadaandja" läbbi antakse teada, et kolera-többe Peterburgist ka mitmesse kohta Peterburgi kubbermango  widud, ja peab seal nüüd möllama ja mässama. Kui paljo innimesi Peterburgis se aasta kolera többe käes olnud, sest könneleb Peterburgi ..Politsei - seitung" ja ütleb, et seal ülleüldse 17. Augustist künni 1. Oktobri ku päwani 1132 innimest haigeks janud; neist olla 497 jälle terweks sanud ja 454 ärrasurnud;  mispeale selle, need jänud tohterdamise alla. Sissetullik ja wäljaminnik. Peterburgi  linnal on, et suur ja perrekas, ka kaunis summake aastas sissetullikut, agga nendasammoti ka jälle wäljaminnikut, ja nenda kaub ja sullab se suur summa kokko, et paljo Ülle ei jä. Nende sissetullik olnud wimasel 340