oige rohkeste. Ülleüldsi on neid, kes kõik wälja minna tahtnud, 164,633 hinge, neist on agga umbes 56,660 ka tõeste wälja läinud  ja kuida nüüd sealt seitungid könnelewad, peab nende arro päew päewalt wähhemaks jäema. Paljo neist, kes sealt ärraläinud, olla jubba jälle taggasi tulnud, sest et ollid näinud kui wägga nad eksinud ja Prantsuse ellu parremaks  piddanud. Paljo neid noordest meestest,  kes kartuse pärrast, et Saksama sõawäggede  tanno pähhä samad, ollid ülle piri Prantsuse  ma peale pöggenenud, jubba jälle taggasi tulnud ja tahtwad enne Saksa wäggedes tenida,  kui Prantsuse maal põllastamise wäärt kadaka ellu ellada. Ülleüldse on wäljarändamise  tõbbes need kõige rikkamad ja kõige waesemad;  keskmine seisus on omma pölwega rahhul,  egga sowi parremat, kui käes on. Nenda kirjutakse Mets linnast: ..Rikkustest meestest on wägga paljo wälja läinud ja se on neil jo üks kõik, kus nad omma interessidest ellawad ja omma rahha rahholikult söwad, ja kas siin ehk seal uhkust tagga ajawad. Jssiarranis Mets linna ulitsate peal on sedda kõige ennam nähha, sest sured uhked tõllad, kellest enne seal pudu põlnud, on ennamiste kaddunud. Et ka waesem rahwas wälja läks, olli issiärranis sest nähha, et paljo pissukeste kässi-wankritega, kus nende kimsud kamsud peal ollid, nago marsiad sippelgad ühhe teise järrele linnast wälja läksid. Jubba kõik se, mis neil wankrite peal olli, kulutas et nad kaugele ei sa minnema. Sesuggustel põlle käes middagi kaotada, egga õnne katsuda; neil on se jälle üsna üks kõik, kus nad pudust maitswad, kas siin woi seal, nad mötlewad: innimene peab ommetige reisima.  Keskmine ja need on kõik ennamiste  meie kaupmehhed ning ammetmehhed, kellest ka teised ellada sawad, on ennamiste ka kõik paigal ja kõik kauplemine ning tallitus lähhäb kuida enne, nenda ka nüüd tubliste eddasi. Prantsusemaalt. Prints Napoleon. Parisist kirjutakse 30. Septembril prints Napoleoni  waljaajamisest Prantsusemaalt nenda, et temmale se köwwa käsk kätte antud, kõige hiljemast künni löuneni Prantsusemaalt wälja minna. Et agga prints sedda nimmetud aega põlle tähhelpannud egga sest käsfust holinud, on politsei üllema sikkertär, kello pool üks, kahhe politsei ammetnikuga ta jure läinud ja temmale ueste meletulletanud, ni kohhe sealt ärra Shweitsi male minna. Prints olla käsko kuulnud ja tele läinud, ning printses Klotilde olla lubbanud printsi saatma minna. Üks teine kirjutab sest asjast agga jälle nenda:  ..Tänna hommiko kello pool üksteistkümmend  tulli üks politsei kommissär politsei üllema  tega senna lossi, kus prints ja printses asset  ollid ja kaks shandarmi jäid ukse ette wahhiks.  Peale printsi ja printsessi ollid weel monned muud suremat suggu Prantslasi seal lossis. Kommissär lugges printsile ministeriumi  käsko, mis tedda Prantsusemaalt kässib wäljaminna, ette, mis peale prints wastas, et temma sedda seäduswastasliko käsko koggoniste ei sa täitma. Kui kommissär sedda käsko olli ettenäidanud, tedda wahhi alla panna, nõudis prints, et tedda kohtomöistjate ette peab widama,  mis wasto agga kommissär seisis. Selle peale andis prints järrele ja läks shandarmide saatmise al raudtee howi. Jtaliamaalt. Paawst ja Antonelli. Need mollemad käisid tännini ikka ühte teed ja mis üks tahtis, sedda teine teggi; agga nüüd.nähhikse must kas pahha haiso nende wahhel teinud ollewad, et ei tahha ennam ühhes  weddada ja sellepärrast kirjutab üks Roma  linnast 27. Septembril: Mul on tänna teile üht wägga suurt ja üdist asja teadaanda:  Wanna Pius IX ja kardinal Antonelli  wahhele on must kas tikkunud  läinud  kahhekesi nattuke sassi ja mispärrast? eks sepärrast, et wanna paawst, kes jubba ni kaua sedda ammetit peab; liig uhkes lähhäb, egga salli, et kegi temma wasto middagi peaks julgema  öölda. Kardinal Antonelli olla keelnud, kahhe seitungi kirjutajatele Romas, wantta paawsti könnet omma seitungidesse ülleswötta, sest et ta saggedaste ommas wannaduse nödruses  middagit ütleb, mis peaks ütlemata jäema.  Sedda olla wanna paawst kuulda sanud ja kardinalist wägga pahhaks pannud ja olla öölnud: ..Minna tahhan, ni kaua kui ma ellan,  issi omma herra, egga kellegi kässo allune olla, ei mitte jesuitide, olgo Tituse ehk Ka- 354