pöüo rammo üllendada. Et mitme kordse äästamise jures äkke teine kord teisest risti peab käima, on jo muidogi mõista. 4) Jgga wahhe töö järrel küntud ja äästatud  pöllo peale sündinud koruke, peab murtud  sama, ni pea kui põld nenda kuiw on, et äkket temma peale panna wöib. Sedda mitme korrast tööd, ei pea kellegi hinna eest teggemata jätma, sest on üks ärraräkimata suur kasso pöllomaa sojenduseks, rammo üllendamiseks  ja luhwti sisse tungimiseks, lotuse wäggedel wöimalikuks ennast pöllomaa sees korjata; selle läbbi saab se kõige kõrgem  tõõ ja wäe wöimus lotuse wäggedest  ehk rammudest pöllomaa kassuks tehtud. õ) Semendamise jures jäeb se mannaks kuldseks prügiks, pöldo äästamise läbbi kergitada  ning Aariks ja puhtaks tehha, nenda et seemne pealt, kui wöimalik, äkke ükskord ütleksid  ja nimmelt selle tähhelpannemisega, et pöllomuld mitte wirn-mullaks ei lähha. Peale selle on se üks kõik, kuidas wiimne riipS pantud,  kas pitkuti woi pöigeti. Pöldo sellepärrast  meel üks kord ülle aastata et pealt nähha illusam, on kähjolik, sest et se nips ilmasjata seemnel olli. Mitte üllewelt, maid pöllo põhjast peab wilja tullema. Se põlleks koggoniste uskuda, kui paljo selle wasto eksitakse. Jgga pudune riips seemne eel, nuhtleb  nendasamma kibbedaste, kui igga riips seemne peal, mis ülle arro antud, kui ka mitte iggakord nisugguse töö järrele ikkaldust ei tulle. Zggal wisil on wastamata, seemet enne külmata,  kui põld mitte äkkest ei olle löhhutud, sest seme saab muido wägga süggamasse aetud,  ehk langeb wägga riddas, mis jures wahhed tühja jäwad ja põld täit saaki ei sa anda. 6) Ei tohhi põld, nimmelt weel seemne eel, äästamise läbbi wirn-mullaks minna, sest need weikesed mulla tükkikesed wötwad päikese soja rohkem ende sisse, sojendawad sedda wisi rohkem pöldo, ja woib iggaüks nähha, kuidas põld nende al murre seisab; pealegi kaitswad nemmad nõrgad wilja taimed kange tule eest ja raske wihm ei sa mitte pöldo ülle arro köwwaks lüa. (Tulle,va kõrd eddasi.) Ommalt maalt. Peruust. Kerjamisest. Enne mannal aeal, kus ebbausk ja mönni mu rummalus rahwast ommas paelus kinni piddas, olli kerjamine  üsna awwalik assi ja iggaüks armas sedda otse kui jummalatenistuseks, igga sandile,  kes ukse tagga ümmises, middagist anda ja sel kombel läks assi ni pahhats, et ka terwed  innimesed, sulla laiskuse parrast, kerjama hakkasid ja nenda Zummala kässo wasto teggid,  sest kirri ütleb: ..Kes ei tahha tööd tehha, se ei pea ka mitte söma." Nüüd mönne aasta eest taggasi hakkas targem rahwas sedda ärratundma,  et assi nenda ei woi jada, maid se peab teiseks minnema ja seädisid linnadesse komiteed, kes rahha korjasid ja siis waestele ja wiggastele, pimmedatele ia jallutumatele ku kaupa ni paljo jaggasid, kui neile Üllespiddamiseks  tarwis, muidogi teada, lükkati terwed  sandid teiste seast wälja ja kästi neid tööd tehha ja Jummala seäduse järrele, omma  palle higgi sees leiba ja üllespiddamist tenida, se olli neil kibbe ja raske, aggä kes wois parrata, kui kõht peab middagi sama, siis peab iunimene ennast ligutama, mmdo piggistab nälg hinge kinni. Töö olli raske tehha ja sepärrast on mitmed neist jälle kerjamise  peale heitnud ja leidnud ka meel sesuggustd,  kes sedda omma kohhuse arwawad ollewad,  sandile anda, mis kässi üllatab ja teised  nurrisewad jälle selle ülle, et kerjajad meel möda perresid hulkuwad; nenda kuida sedda ka Rigas kuleme ollewad; meie omma jures põlle assi suggugi parrem. Komiteel ei olle sedda wäggi ja wöimust, keddagit kinni wötta ja seäduse wastuse töö eest wastamisele nõuda, maid se on politsei assi, kes ümber hulkujaid ei pea sallima ja kes kässo wastasid peab karristama ja nenda kerjamist koggoni kantama;  agga et politsei silm iggale pole ei üllata, sepärrast on se ka igga maea perremehhe ja rahwa kohhus, selle häbbemata kerjamise wasto söddida, egga kellegile, olgo ta kes ial tahhes, middagit andma, maid tedda kerjajate komite jure saatma, kus ta omma abbi leiab, kui ta sedda wäärt on. Nenda ja sel kombel Moib ükspäinis kerjamine lõppeda. Maal anname sedda nöu, et igga wald issi omma waeste. 357