nud. Söalaewa pea! ..Mstislaw" olla temma sõast, Rootslaste wasto, ossa wötnud, olnud Tallmna al merre lahhingiö admirali Tshitshakowi  al, Kräsnaja Gorka jures ja wimaks Rootsi laewade sisse piramine Wiburgi jures. Seal Wenne laewade wahhelt läbbi tungimise jures olli..Mstislaw" essimene, mis neid tagga ajas ja Krusensterni peale langes Rootsi laewa ..Sohwia Magdalene" ja admirali plaggude ja admirali ennese ärra tomine Mstislawi peale. Parrast söa löppetust on Krusenstern merre söidude tundmise õppimise parrast Inglismaa söa laewade peale sadetud. Et selle pudusele abbi tehha ja et Wennemaa merre wäed ennam  wöeraid mehht omma laewade kommanderiks  ei prügi wötta, olli Keiserina Karharina  l!. Inglise rigiwallitsusega asja parrandamise  parrast kaupa teinud ja sedda lubba pallunud, monned Wennema merrewäggede ohwitserid  kueks aastaks Inglise laewade peale merre tenistust õppima wötta. Nende seas on ka Krusenstern olnud. Inglise söalaewade peal ..Thetis" ..Kleopatra" ja nende körwas weel pissukesed laewad, on temma 1793 aastast  sadik Pöhja-Amerika ning Ohto-Jndia ja Hina wette peal ümberreisinud, saggedaste ka maal käinud ning ei mitte ükspäinis merremehhe  waid ka kui reisia rohket tarkuse tundmist  ning tähhelpännemist ennesele koggunud. Jssiärranis on temma tähhelpannemine kõige sette peale käinud, mis üks tubli merremees peab teadma ja tundma. Älenteini ja Kurileni  kassuka kaup olli sel aeal Wenne-Ameriklaste  käes; Zrkuts olli kauplemise pessa ja Ohotski saddamast piddi kõik se kaup läbbz marsima. Sealt piddid ni hästi kassukad, kui teised kaubad sedda rasket ja waewalist teed ülle maa ärrakäima. Kui Krusenstern aastal 1799 Wennemaale taggasi tulli, panni ta nikohhe rigiwallitsusele ette, kuida seläbbi, kui ta ükskord ümber maakerra saab purjutand,  Wenne merrewäggedel tee Amerika assunikude  jure, kui ka Jdda-Jndia ja ka sure Okeani peale lahti saab. Sedda plaani ei wötnud selle aegne rigiwallitsus mitte wasto ja nimmelt sepärrast mitte, sest et ta Wenne mehl)i  weel ei arwanud seks sündinud ollewad egga seks kolbawad, waid siis peab Inglismehhi seks mlgatud sama neid juhhatama. Krusenstern M agga köwwaste selle jure, Wenne madrustega  sedda teed ettewötta ja ärrakäia. Kui parrast Keisre Pauli surma Aleksander  !. aujärje peale olli sanud, on Krusenstem onnna ettewöetud nöu weel ükskord rigiwallitsusele  ette pannud, kus rigi kantsler krahw Rumäntsow ja admiral Mordwinow temmal toeks ja abbiks olnud, ja keiserlik käsk olla tulnud, et peawad teele walmistama. 26. Julil 1863 aastal purjutasid joa laewad „Nadeshda"  ja .Newa" Krusensterni wallitsuse al omma pikka reisi peale, Kroonstadtist wälja. Kõik selle reisi asja olli Krusenstern issi omma käega ülleskirjutanud, mis kõige parremaks  kidetakse, kõigest merremeeste öppetuse ramatutest. Se ramat oa nende aastade sees 1869 künni 1813 Saksa- ja Wenne kele trükkitud  sanud; warsi olla se igga Eüropa kele murde peale ümber tõlgitud. Kuida teame, purjutas Krusenstern 26. Julil  1863 Kroonstadtist wälja ja olla 14 Nowembril  1863 maawööst ehk Äkwatorist ning 26. Webruaril 1864 Amerikamaa lõuna polisest  ninnast möda purjutanud; aastal 1866 Augusti kuu 7. päewal olla nad kalli terwisega  jälle Kroonstadti taggasi tulnud, ilma et selle tee peal ükski neist madrustest olleksid ärrasurnud.  Nende warra, mis nad selle tee peal ollid koggonud, on wägga rohke olnud, mitte kullast ja höbbedast, waid tarkusest; nüüd olli ka tee teada, kust Europa-Wennemaa laewadega  omma Amerika assunikude jure woib sada, agga issiärranis weel se, et ka teised Europa  rikide wallitsejad, ärratundwad, et Wennerigil  ka omma merre wäggi on, kellega iggal  aea! woib wälja tulla. Temma järrele purjutasid weel mitto teist maailma kerra ümber, monned ka neist, kes kui ohwitserid Krusensterniga liggi reisisid, nenda  kui Otto von Kotzebne ja von Bellingshausen;  teised, nenda kui Wrangel ollid pär, rast temma juhhatuse al, merre wäetenistuses.  Mitte ükspäinis, kui essimene merremeeskes  Wenue plaggud lõuna polise wette peal laskis  lehwitada, waid ka ümber maailma kerra wiis; mitte ükspäinis, kui Wennemaa geogpatzwi  ja merrede, maade ning jõggede tund- 382