ka näggema. Kuida se saab sündima, sedda ei woi kegi praego öölda; agga lummal on õige ja Maria, Prantsuse ku nningana, on wäggew. Katoliiklaste ella lähhäb päew päewalt ikka wäggewamaks, ja iggas asjas  on awwalikult tunda, et lummal üksi woib awwitada ja se lotus on iggaühhe süddames, et abbi liggi on. Mul saab pea se ütlemata suur ön ollema, suurt Piuft IX. nähha sada; ta lodab Prantsuse rigi läbbi ärrapäestmist ja sedda teame, et lummal sedda lotuft ei lasse habbisse minna!" Nenda kirjutab se jesuit, kas agga kõik nenda saab minnema, sedda ei tahha meie uskuda. Dresdenist. Kuld pulmad. Sakseni kunningas on omma sure abbikasaga meie kalendre  järrele 26. Oktobril omma kuldpulmi piddanud. Kõik üllemad ja rigiwallitsejad on sel päewal neile onne sowimise kirjad saatnud, ja neid potte wist pissut olnud. Sest surest piddust könneleb Dresdeni seitung: Tänna lõuna  wöttis suur jubeli paar essimesi önnesowijaid  wasto. Wanna Saksa keiser Willem ja temma suur abbikasa Ztugusta ning kroonprints  ottid nimmetud päewal, parrast lõunat kello 3 aeal sinna jõudnud. Preisi sadiko ja Sakseni rigiwallitseja poleft olnud au teendrideks  ohwitserid künni Rõderausse sure wöerastele  wasto savetud, kus keiserina Augusta omma  sure abbikasaga keisre Willemaga kotko sanud,  ja sealt ühhes eddasi reisinud. Dresdeni raudtee howis olnud sure wöerastel wasto: Sakseni  kunningas, Sakseni lesk kunmngana Maria,  kunninglikud printsid ja printsessid Saksen- Weimari Suurhertsog ja teised sured würstlikud woerad, ning weel paljo muid suri mehhi kõige kõrgemaid kullakesi terretamas ja wastowötmas.  Kõige kõrgema wöeraste terretamine Sakseni kunningana ja kunningliko koddakondstega  olnud wägga süddamelik ja tõelikus armastuses.  Kui kõige kõrgemad walllitsejad kunningliknft salongist wälja tuwud, sanud nad ühhest arrutumast rahwa hulgast sure römo öiskamisega  terretud ja nenda olnud se künni nad kunningliko lossi sanud. Zlmuke olnud sel päewal wägga kenna ja piddu suur, sepärrast olnud müramata rahwas issiärranis senna kokko koggonud, kust kõige kõrgemad wallitsejad läbbi läinud ja kus nad ial nähha olnud. Lossi peale sades, olla wallitsew kunningana sure wöerastele  wasto tulnud, kus siis süddamelik, terretamine  olnud. Austriamaalt. Tullekahjo. Hommiko  Galitsia maal on 20. Oktobril, kesk päewa  aeal, üks weike lin, kus peale kahhe tuhhande  innimese sees ellamas, soutumalt ärrapöllenud,  ja kust tulli wälja läinud? pissukeste laste läbbi, kes üksi koddo olnud. Nad rummalad  olla tulle-tikkudega mänginud ja sealt olla tulli lahti läinud. Sel päewal olnud ka kaunis malli tuul, mis tuld ruttu st emale ja laiale olli ajanud, nenda, et tunni aeaga kõik lin lama tulles seisnud; middagist tullest wälja tua, selle peale põlle kegi mötteldagi wöinud. Kirrikud ja koolid ning liggi 400 ellomaea kõige körwaliste honetega, olla tulli tuhha unnikuks teinud. Mönni hüttikene, mis linnast emal seisnud, jänud meel järrele; kõik kahjo, mis tulli teinud, arwatakse rohkem miljon rubla suur ollewad ja kaevatakse ka selle ülle, et mönned innimesed kaddund olla. Prantfusemaalt. Söa kullo tassumise  st. Üks Parist seitung teab könneleda, et Prantsuse rigiwallitsus Oktobri kuu wimaste päiwi sees 200 miljoni söa kullo Sakslaste kätte olla tahtnud ärratassuda ja sedda ossa, mis kolmest milliardenist pudub, weel wanna aasta sees tassa tehha ja siis olla neil neljandama  milliardeni tarbeks rigikassasse 600 miljoni jubba paigale pandud. Nenda tappawad  nemmad omma wölga aegamöda otsast ja midda ennam jöudwad otsast mahha leigata,  sedda kergemaks lähhäwad aastased protsendid  ja sedda ennem sawad wöera wäggedest lahti. Jtaliamaalt. Weel wee-häddast. Ikka könnelewad seitungid weel wee-häddast, mis sealatse rahwale ärraräkimata suurt kahjo teeb, ja et neil seal igga päew wihma, sepärrast  siis ka jõed täis wet ja ajawad ennast ommast sängist wälja ning täidawad pennikoormate  kaupa maad ja rikkub, mis ees on. Tuvini  ümberkaudo on wessi raudteed ja kunstmaanteed  ärrarikkunud; mönnes kohtas olla ta aurowankred seisma pannud, sest et ta sillad 378