Perno Postimees ehk Näddalileht M 7. R» 77. ZKne reede 1.8. Weebruaril.^ aasta. NegiSter: Riigikantsleri würst Gartshakowi ringkiri. Omalt maalt: Pernomaalt: Pulmadest. Riast: Balti koolmeistrite seminar koolist. Kuld pulmad. Ettewaatmiseks. Kuressaarest: Telegrahwi tööst. Eestimaalt: Hobuste ülelugemisest. Peeterburgist: Keisre Herra Aleksandre 100 aastane. Kooliraamatute koht.  Odessast:  Margus ja liig joomine. Wöeralt maalt: Berlinist: Nõudmine Türklaste käest. Austriamaalt: Serbini  ja Türgi asjust. Prantsusemaalt: Türgi asjust. Kiriku sönumed. Kuulutus. „Perno Postimehe" toemetuse poolest saab seeläbi teadaantud, et sest aealehest M Isest saadik numred weel saada on ja tellimesi selle peale weel wastowöetakse. Lehe hind on juba ammustki tuttaw, Pernus  1. rubla 30 kop. ja postiga kätte saates  2 rubla aasta pealt. Riigikantsleri würst Gortshakowi ringkiri, mis ta Wenemaa saadikutele Berlini, Wiini, Parist, Londoni ja Rooma 19. Jaanuaril 1877 kirjutanud ja mis »Wal. tead." 23. Jaanuaril teada annab ja mis sõna sõnalt nenda on: Sultani wastoraijumine, Eüropa soowimest täita, annab Türgi asjale koguniste teise näo ehk oliku. Selle tüli hakkatusest saadik, on meie keiserlik  riigiwalitsus arwanud, seda mitte ükspäinis  Weneriigi, waid kõige Eüropa asja olewad,  seda tüli löppetada, mis ka muido ei wöi sündida, kuid aga ükspäinis kõige Eüropa  riikide ühemeelelise tallituse läbi. Tõeste on ka kõik riigiwalitsused endid ühendanud ja ühes meeles Türklasele töt suu sisse öölnud, ning temast ettepandud nõudmised ja soowimiscd  körwa wisanud ning wiimaks oma nöudmesi  nii kaugele wähendanud, et nad muud 'pole nõudnud, kui et Kristlaste elu lugu, sultani  walitsuse all, kergitada ning inimeslikult nende üle walitseda ja sel kombel Eüropa riikisi  kõigesuguste tülide eest hoida, mis tänini sagedaste nende rahu rikkunud ja nende meelt pahandanud. See pea asi, mis Türklase käest nõuti, ei olnud siis muud midagi, kui üht inimesliku ja õiget walitsuft, türgi sultani walitsuse al olewa Kristlastele, ja üleüldse kasu nõudmist. Seda paha olikut ei wöinud keiserlik kabinet  mitte rahulikult pealt waadata ja püüdis sellepärast kõige Eüropa riigidega asja läbi rääkida ja siis ühendud wäes selle eest hoolt kanda, et see edespidi teiseks peab minema. Austria-Ungri riigiwalitsusega, kellesse see ka kõige rohkem putub, on ta ennast nii kaugele ühendanud, ühesmeeles kõige Eüropa riigiwa-