tuult olnud, puruks ära lõhkunud, ega 'pole mitte üht ainumast terweks jätnud» 9. Juunil  kirjutakse säält, et kõik kahju, mis rahe teinud, kõige wahemast pool miljoni rublasid suur olla. Hakna ruutusi olla üksi 49,999 rubla eest ärapurustatud. Wöeralt maalt. Austriamaalt. La hingist, mis laupaewal,  5. Juunil Türklaste ja Wenelaste wahel olnud, kirjutakse 7. Juunil Ertserumist nenda: Möödaläinud laupäewal oli 12,999 Türklase ja 29,999 Wenelase wahel wäga kibe taplus, mis homiku wara peale hakkas ja künni peale lõunat kellu kaheni tuuris ja wöit wene poole jäi. Türklased kautasiwad 699 meest ja pögenesiwad Telibahasse tagasi. Türgi  mägede kommandant Werik Mehmed pasha oli ka surnute seas. Muktar pasha on oma mägedega Kröpriköis. Ministrite koos olemisest. Wiini linnast kirjutakse 19. Juunil, et saal üks suur ministrite koos olemine, kus keiser ise präsidendiks  olnud ja sääl seda nõu pidanud, nende söa mägesid kokku kutsuda, sest et tundwad hädast karmis olewad, oma piirist' söawägede kaitsmise alla panna. Igalt poolt tunnistakse  ja töentakse, et see mägede kokku kutsumine  ning walmistamine mitte seda ei tähenda, et ühe ehk teise söapidaja riigi wastu wälja minna, maid et aga oma riigi piirist tahtwad kindlaks teha ja kaitsta, et mitte nende riigi kasu ei saaks, ei milgi kombel teisite muudetud,  ega neile mingisugust kahju ei saaks tulema,  mis eest nad endid kaitsta tahtwad. Inglismaalt. Määratumast tulekahjust.  Londonist kirjutakse 9. Juunil: Siia tulnud sõnumite järele, on Joons linn, mis uudes Braunshweigi maal, wäga suur tulekahju olnud, mis arutu suurt kahju teinud.  Tuli olla 8. Juunil lahti peäsenud ja künni teise päewa homiku kellu Zni oma ärarikkumise  tööd edasi teinud. Kõik awalikud majad ja ka nimelt suured kauba majad, on tuli ärasöönud ja kaupmeeste silmad wet jooksma  jätnud. Kõik seda kahju, mis tuli saa! teinud, arwatakse 10 künni 15 miljoni suur olewad ja peale IV,iZW inimese lausa taewa alla jäänud. Konstantinopoolist. Suetskanaali läbi sõidust kirjutakse ..Ägence Hawas" läbi, et sultan olla lasknud oma saadikutele, kes wäljamaa riikide juures tema asju tallitawad, ühe ring kirja läbi teadaanda, et tema neutral  riikide laewu mitte ei sa keelma Suetskanaalift  läbi käimast, waid et see neil alati lahti saab olema; aga seda ei tahta tema mitte lubada, et waenlase laewad säält peaksiwad läbi minema; nende pärast tahab ta mee! järelmõtteida,  mis ta peab tegema. Rumänift. Türklaste hirmsaist töödest. Kes meie murdajaid metselajaid tunneb, teab kül, missugused werejanulised loomad n'ad on, otse seesamma sugused on ka Türklased, kes ka wäga werejanulised ja iseäranis ristirahwa were järele; teemad ülekohut,  riisuwad ja tappawad, kui muud metselajad.  Missugust hirmust metselaliku käsku türgi söawägede kommandandid oma soldatitele  andnud, sest kirjutakse Rumänist rahwa seitungi läbi nenda: ..Türgi mägede kommandandid Donau jöe ääres on, kuida Bukarestist teada antakse, oma ülemate käest käsku saanud, rahwa liku söapidamise moodust ja säädusliku söapidamise  miit, Rumäni soldatite wastu körwale wisata ja neid ilma halastamata ära tappa ning maa pealt ärakautada. Ilma selle peale waatamata, ehk sest hoolimata, et Rumänien Parisis mahatehtud leppingu järele teiste Eüropa  riikide iseäraliku kaitsmise alla pantud, ega Türklasel meelewalda 'pole, sääl oma tahtmise  järele teha, mis ta süda himmustab, maid kui nad kahekesi tülisse lahmad, siis kui riik riigi wasto peawad sodima. Eüropa riikide kaitsmine Rumäni üle, kestab seeläbi, et Rumänien  ennast türgi walitsuse alt lahti löönud,  mana musi edasi ja keelab seda köwaste, et Türklane ei tohi üht kristliku rahmast Piinata  ja waewata. Seda ei wöi ka keegi salata,  maid mii bim ata toeks tunnistama, et kõige suurem süü Türklase kaela langeb, et kristlik rahwas tema wastu on hakkanud mäs- 216