miseks senna/saata, mis peale ka Värsi suuretükki  paak ..Salaminia" senna saadetud» Teisel  pääGa! kirjutakse, > et peale Kreeka suuretükki  paadi ..Salaminia", ka Inglise söalaew ..Bittern" senna tulnud, Kristlasi, kes Salonikis  elawad, kaitsma. Kostainitfast. Taplustest. Säält kirjutakse  25. Aprilil: 22. künni 24. Ztprilini, on mitto taplust peetud, kus Türklased igakord suure kahjuga saanud tagasi löödud ja kus nad palju mehi kautanud. Dubitsi lähedal olla mässajad Türklaste käest terme moori moona ärawötnud; teine jagu mässajaid ähwardawad Grahowo peale minna ja seda Türklaste käest ärawötta. Mõnesugused sönumed. Mess kuuli asemel Salamonski tsirkuses,  mis praego Hamburgis, on Möödsläinud  reedel üks hirmus näitemäng sündinud. Hispaanlane Maiol, kellel see lisanimi oli juure pandud ..Suuretükkiwürst" olla neljapääwal  22. Aprilil esimest korda platsi astunud, ennast pöegeti suuretükki ette maha heitnud ja lasknud sellega ennast risti üleplatsi 40 j alla kõrgusele ülespandud wörgu sisse laska. See imeks panemise wäärt asi läks esimesel õhtul wäga hästi ja õnnelikult, aga parako, teisel õhtul wäga önnetulikult; suurtük kähwatas lahti ja künstler lendas kui wälk üle platsi luhwüst läbi, aga ei läinud mitte wörgu sisse, waid mööda» ja kukkus önneto ja põlastamise  wäärt önneto, ülewalt maha. Seda nähes kohkusid kõik pealt waatajad ja häda kisendamine täitis kõik luhwti ning paljo naesterahwast  minestasid seda nähes ära. Maiol kantud säält tuppa, kus tohter teda läbiwaadanud ja seda tunnistust andnud, et t'al reieluu, puusa liikme alt, puru olla, säält saanud ta ühe suure kandmise korwi sees pidalisse  kannetud. Hiljemad sönumed ütlewad teda juba surnud olewad. Kiriku-sönumed. Penio Eliisabethi-kirik. Ristitud: Richard Johann Heinrich Nielaender. Jaan Mirk. Aleksander Johann Heinrich Kormann.  Surnud: Jaan Mirk, 8 paäwa wana. Jakob Kustner, 71 aastat wana. Jaak Holtmann, 67 aastat wana. Madli Mehhike, 72 aastat wana. - Peeter Kuter, 63 aastat wana. Madli Schneider,  73 aastat wana. Mahakuulutud: Tönnis Nahk ja Ewa Ojasu. Ettewöetud „Landeseni mälestuse asutuseks"  on andnud: J. T. 1 rubla, herra v. B. 5 rubla. Summa 278 rubla 56 kop. Edeöpidisid andid wöttab wasto Bergwitz. 167 Wastaja Redaktori C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas, 10. Mail 1876. Seeläbi saab kõigile teadaantud, et niihästi jalakäimine,  kui hobustega sõitmine, üle Reiu mere äärste heinamaade köwaste keeldud on ja saamad need, kes selle wasto teemad, kinniwöetud ja sääduslikult  trahwitud. Peruus, kassa»kollegiumis, 10. Mail 1876. (W 159.) z Audru möisawalitsus annab seeläbi  tääda, et 7. Maist saadik, säälatsest  pruul-hooneft paieri õlut 5 kop. ja toppelt õlut kop. pudel, ning toop õlut 4>/s kop. toop saab müüdud. s Teadaan d m i s e d. (Politsei kohto lubaga.) Seeläbi saab köwaste ärakeeldud et see mana tee - radda, mis üle Reio metsa herra Stahli heinamaa käib, mitte käimiseks enam ei tohi pruugitud saada, sest et selle läbi heinamaa  ja krawid saamad äratallatud. i Pernu gümnasiumi kooli walttsuS annab seeläbi teada, et nende läbikatsumine,  kes üleüldse wäeteenistuses tahtwad 4. kategorie sisse saada, 15., 16. ja 17. Juunil saab olema. Palme kirjad peawad, tarwitawa tunniskirjade  ja dokumentidega, künni 12. Juuni kuu pääwani, gümnasiumi kooli öppetaja Ikeicholdi juure sisse antud saama. i