suretükki paadide peale lasknud ja püawad omma  kurja tööd sellega wabbandada: Preislased  olla tahtnud söariiöto maale tua. Kunninglikud  söamehhed, ei tahha agga Karlistlaste  õigust, nende peale laska, mitte õiguseks piddada, waid tahtwad Hispania rigiwallitsust  sundida, et kõik, kes seal maal ellawad, ka rigiwallitsust peawad kartma, egga ei misgis  asjas surustellema ja kässo seaduse pirist  wälja astuma." Sesamma seitung könneleb eddasi, et ka Karlistlased isse sedda ütlewad, et nemmad olla esmalt lasknud. Et Saksamaa söalaewad söariiöto on tahtnud maale wia, on üks malle, mis iggamees käppuga  woib katsuda ja naero wäärt on, sest et kõik Hispania rand nende ees lahti seisab, kust nad neid ilma Karlistlaöte näggemata olleksid  woinud maale wia. Siin tahtwad Karlistlased, kui teiste ommaduste pölletajad ja mõrtsukad, omma pahha tööle, selle wallega  kcnna ehtid ümber panna ja ennestele omma  häbbi seest au otsida. Gumbinnenist. Ellajate katko többest.  Sealt kirjutakse 29. Augustil: Rigiwallitsuse  kommissare läbbi on se toeks tehtud, et wenne Suwalki kubbermangus, jubba pitkem  aeg ellajate katko többi lahti ja mässamas olla, ja kahhes makonnas seal kubbermangus, jubba umbes 1009 karri ellajast langenud. Siit rigiwallitsus, kellel se tännini teadmata olli, et naburis sesuggused kibbedad päewad, on ni kohhe, köwwaste ärrakeelnud, mitte üht ellajast sealt ülle piri sisse tua, ja sedda piddada,  mis kässolik seadus selle polest kelab ning kässib, Austriamaatt. Keiser manöwerit  piddamas. Keiser Prants Josep on 28. Augustil warra hommiko Brandeisi läinud,  manöwerit piddama ja olla ka Praga linnas käinud, kus temma waimolikud mehhed, kardinali ertspiiskopi, würst von Schwarzenbergi  läbbi, ennese juttule on tulla lasknud. Ertspiiskop olla, et nüüd katoligi kirrikut wagga tagga kiusatakse, sowinud, et keiser neid omma kaitsmise alla wöttaks, mis peale keiser olla wastanud: ..Lomulik ollek ei olle tünnini sedda lubbanud, kõik tehha ja täita, mis minno süddame sowimine olnud, sgga sellegi pärrast sllen ma mõnda teinud, et fe põlle sündinud, mis paljo pahhem ja kahjolikum olli, kui kõik se, mis tehtud on. Kirrik woib kindluste keiserliko  kaitsmise peale lota, mis ka tõeste saab sündima, ni paljo kui wöimalik on. Pragast. Keis re reisist. Sealt kirjutakse 27. Augustil: Wanna keiser on kõige omma reisi peal, sia tulles, allalise rahwa römo viskamise al, eddast tulnud; meie liu olli issiärralikult ennast rohke plaggude ja lippudega ehhitanud ja nago pruut peigmehhe tullemise wasto, walmistanud. Eila õhtune illuminatsion olli wägga kenna ja uhkel wisil walmistatud. Suvest lõuna fömaaeast wotsid ossa möllemad würstid SchwarZenberg, würst Lippe ja paljo Bõhmimaa suremiast meestest. Kataniast. Tulle purtsaw mäggi, Aetna, mis Jtaliamaal, Tsitsilia pool saare peal, on jubba pitkem aeg ammetis ja ajada tuld ja tullist wirna wälja, et kegi senna lähhedale  ei woi minna; aurab ja tossab, nago mönni märato küttis. Tal olla kolm auko, kust ta tuld ja wirna wälja ajab ja seal nende wahhe kohtas olnud maa allust müddinad ja kömminad ning mässamist kuulda, agga ommetige  põlle kahjo sündinud. Ehk se kül silma  nähtama! olnud, et middagit karta põlle, olla ommetige seal ümber ja lähhedal ellaw rahwas, omma kortritest wälja kollinud. Hispaniamaalt. Karli st las test. San- Landerist kirjutakse 2?. Augustil, et Karlistlased  ommas üllemelelises wihhas ei tea, mis nemmad tewad, pühhapaewal, 25. Augustil, olla nad ühhe raudtee peal, neist möda minnewa  rongi peale lasknud, kus ühhe kuuldud jutto järrele, nende jures. Saksamaa ja Austriamaa  sadikud piddand sees ollema, kedda nad kui palki ommast silmast tahtnud wälja kiskuda,  sellega, kui neid surnuks lassewad. Waene massina meister ja ahjo kütja olnud need õnnetumad, kes nende kulide al on piddand  langema. Ma britist , 28. Augustil. Kindral Lobets-Pinto  on Karlistlastega wägga kibbedas 302