Perno Postimees ehk Näddalileht M. »S. 4876 UHnes sWerKNs, neljapäew 24. Märtsi!^ aastK. Perses Psstiwees tuüeb nDdalaö üks kord wÄja ja nimmelt igga neljapaewal parrast  lõunat. Hind on Pernus Z. rubla 3V kopp. ja postirahhaga I. rubla SO kopp. Ses lehheS seisab: Tagga Afiamaa !. Ommalt maalt: Pernust: Willa krasimise ja kedramise wabrik. Riast: Samara rahwa heaks. Tallinnast: Kokko kutsumise kantonid. Baltiski koggudus. Peterburgist: Hertsogliko pari wastowötmine. Wilja wälja sadetud. Kroonstadtist : Nekrutidest. Söa laewadest. Plotskist: Kostdest. W õeralt maalt: Saksamaalt: Printsi reisist. Danzigift: Kohto otsus. Austriamaalt: Paawsti kirri. Hollandimaalt: Söa tüllist. Hispaniamaalt: Wannad asjad. Inglismaalt: Sönnumed söa platsist.  Wastowötmine.  Atshinlaste tüllist. Telegramm. Tagga-Asiamaa. Tagga-Asiamaaks nimmetakse sedda sure Asiamaa keskhommiko poolt otsa, mis lõuna pole kolme arrusse lahhäb ja nende kolme poolsare  keskmine, se on Malakka poolsaar, se lahhäb  ni kaugele lõuna pole, et peaaego maawöõst,  se on ekwatorist sadik üllatab. Selle maa rajad on Läne pool, Eesindia wasto, suur Bramaputra jöggi, põhja pool kõrge Himalaja  mäggestik, hommiko pool, Hina rigi wasto, Kiang jöggi. Kõik mu lõuna poolne jaggu on merre äärne maa ja ranna pitkus on üllepea umbes 10,000 wersta. Maast läbbi jookswad lõuna pole wiis suurt jögge ja nende wahhel on korra parrast wiis maggestiko,  mis kõik rohkeste hallikatest ja weesoontest  kastetud ja pakso metsaga kaetud. Maa surus on 40,000 ruutpennikoormat. Et se maa m lai ja suur on, sellepärrast ei olle ilmad ka iggäl pool ühhe suggused sojad; agga "kussagil ei olle nad liig pallawad. Tal- wet seal ei õlle, waid selle assemel rasked wihma  saud; lund seal ei tunta, sest et sedda sea! ilmaski ei saea; sui on kuiw ja soe ning taewas allati selge ja sinmne. Maa on kõige annete polest wägga rikkas; seal kaswawad mitmesuggused head ja tarwilised puud. Nende seast nimmetame üht wägga köwwa puud nimmega  Teek, teine on wägga kallis pu ja sedda nimmetakse kotka puuks ja bambuse ning palmi puud, siis tubbakas, sinnikiwwi, suhkropilliroog, poomwillad ja risi tangud. Loomi leitakse seal ka palju, nenda kui: eliwandid, pühwle weiksid, tiigrid, ninnasarwikuid, mets siggu, hirwesid, sidi ussa ja ka paljo ning mitmesuggusid  kallu. Maa seest kaewetakse kallid kiwwa, seatinna, rauda, höbbedad ja kulda. Kõik kulda, mis sealt leitakse, arwatakse ebbajummalate ja kunninga omma ollewad ja ehhitawad kunningad  endid seal sure hulga kullaga, nenda, et se neil liig raske on, kõik ennese seigas ärra kanda. Sealt maa innimefed ep õlle ka kõik ühte