töö hästi korda Minna, mis issiärranis sest arranäen, et mönnikord ka monned head külla sided, kui ma sel aeal senna juhtun, kui nad wöid tewad, mulle ka wärsket wöid leiba annawad,  mul enne suur teggemine on, kärblaste tiwo ja kintsust wöi seest wälja noppides, enne kui woin söma hakkata; egga neil, kelle wöi puhhas ja hea, middagit kunsti seal jures peaks ollema? Truta: Tühja ka! kunsti põlle seal middagi,  waid holas ja puhhas höidmine. Wahhest  tulleb se ka sest, kui sa mönnede jures puhhast  ja head wöid leiad, et perrenaesed isst, ehk nende emmad, tüdruko pölwes sakste jures teninud, kus nad siis ka puhtamat ja kasstnamat  ellowiit o õppinud; nago ma sedda Ado onni jures näen, kelle naene ka norel pölwel mõisas tems; ta ellowiis o ju bba pealt nähha üsna teine; panneb ta sulle wöi tadreko ette, siis wöid ka julgeste noa sisse toetada ja leiwa peale märida, tead ikka > et tal omma selge maggo; agga se olli ka 'roua, kes omma perret  nago lapsi öppetas, egga neid mitte nago töö-lomi tagga ajas; tänno olgo sehhukeste 'rouadele! Tahhame tullewa kord kuulda, mis wa Truta sest asjast eddast konneleb. Ommalt maalt. LewiMMMft» K a tse ass i. Et kegi Zöulo ja Neäri wahhe! rukkid mahha teinud, sedda põlle ommetige kegi enne kuulnud egga näinud, agga nüüd on se nalli ommetige kat-" seks ärratehtud, et nähha, mis sest peaks wälja tullema. Segewolde kihhelkonnast kirjutakse lätti seitungi „Latw. amis." läbbi, et üks pärris  perremees Washi maldas 28. Detsembril K 872 tükki maad malmis teinud ja pole wakka rukkid onne peale ja selle talwe mällestuseks Msihha külwanud ja lubbab kirjasaatja eddespiddi  selget otsust anda, mis sest külwist parrast  sanud; kas wilja Siis kaebab sesamma kirjasaatja eddasi, ja ütleb,  et need kõige suremad ja parremad wallad>  tännamuse nekrudi wötmise jures, õige sures haddas olla, ei slle mehhl, mis krono tenistusse kõlbaksid; parremad mehhed lasknud ennast kõik teise walda Meswötta. Segemolds wald peab nelli meest andma, ei vlle agga üht meest, kedda wojksid kommissioni ette wia. Sealsammas naburis olla paar wähhemaid waldasi, kellel kaks meest anda ja 69 künni 99 tublit ja terwet meest ette wia. Wägga sowida õlleks, sest et ka paljo teisi waldasi weel on, kes omma meeste andmisega päiwis, ei tea kust neid wötta, et se köwwaste keeldud saaks, et nored lisu arrulised mehhed ei tyhhi wallast wälja minna. Niast. Kas rohhiline wärw kihwtine?  Sest asjast olleme jubba ennegi könnelenud,  agga ühhest tarwiMst asjast, weel pealegi,  kui ello kartpst jures, ei.woi küllalt rägitud  sada: rohhelist riet poest osta ja kanda, on ello kartlik; rohheline wärw on kihwtine,mis pea so hinge woib kinni matta. Riatiynas on üks naesterahwas rohhelist riet ostnud ja et ta parrast kuulda sanud, et rohheline kihwide olla, on ta sedda targema meeste kätte läbbikatsuda winud ja läbbi katsudes on leitud, sedda wägga kihwtise ollewad ja sepärrast juttustawad nemmad  asja, et se peab laiemale teada sama, ja teised endid hoida teadwad egga koggomste sesvggust rohhelist riet klediks egga kellegi tarpiduse  peale ei ostaks. Woi meiegi sest muido  könneleme, eks teme sedda ka just sellepärrast,  et meie armas eesti rahwas teaks eddespiddi  ennast kahjo eest hoida, egga mitte surma  rohhu eest se on rohhelise ride eest - kallist rahha wälja anda. Kellel ello armas, se jäiko sedda ostmata ja ostko parrem teise karwalist,  mis mitte kahjolik põlle. —Meie ütleme:  kui kegi sedda ka kingitud saaks, siis ärgo wötko ta wasto, ehk kui ta sedda wasto wötta  b, siis ärgo pango ta ei issiennese egga omma  lapse selga, waid wissako ahjo, kui se parrajale  pölleb; sedda ommas mäes hoida, on jubba kardetaw. -—Eestimaa kolidest. Peterburgi wenne seitung ütleb Tallinnast kirja sanud ollewad, kus Eestimaa kolidest nenda kirjutakse: ..Ehk kül meie Eesti kubbermango tallorahwas waene ja pärris möisnikudel ka kotti põlle, kust allati käppuga wötta woib, waid näppud puduwad saggedaste põhja, on ommetige koli assi, tänno Jummalale, kauniste eddasi läinud; kus jures sedda kõige suremat tänno auliko mõisa Wsw 79