katakse termin Ühhest aeast teise eddast ja nenda wöib ka ettekulutud kue kuuga luggo olla, mis wannake issi ette kulutanud. Kui wanna Napoleon ka tõeste on öölnud, et Prantsusema  mee! koggoniste ei tea, mikspärrast neil Sakslastega södda olnud, siis tärkawad praego weel mõnned wägga tähhelpannemise wäärt asjad, mis aastal 1870 Juli kuul sündinud, ülles ja astuwad pimmedusest walguse ette. Üks Prantsuse printses, wanna Napoleoni liggi suggulane, kellel jubba sest, mis tullemas hais ninnas olnuv, olla 12. Julil wanna Napoleoni  jure läinud ja temmale seks onne sowinud,  et södda tullemata jäeks, sest et Hohensolleri  prints, sedda ammetid, mis temmale fowitud, mitte ei olle wasto wötnud. Ta olla wanna keisert pehme sabastega leidnud ja et tal jooksja haigus olli, sepärrast sures murres. Teisel hommikul olli assi koggoniste teine olnud. Sesamma printses läinud jälle senna, leidnud wanna Napoleoni omma pehme  sabastega, silm näggo näidanud ni wälja, otse km õlleks ta pipra terri, näinud; ta näggo ei olle koggoniste nago ühhe wöitja näggo wälja näidanud. Keiserina näggo läikinud  römust ja kiitnud issi, et se södda saab üks lühhikene, agga õnnelik södda ollema. Mis teised sest joast arwawad, ei olle ennam kahhewahhelik, waid selge. Millal need kuus kuud täis sawad, kus Napoleon jälle Parist taggasi lähhäb ehk kas nad ialgi täis sawad, sedda ei tea meie, egga kegi mu. Prantsusemaalt. Rahwa ollemine  ja kokko leppimine on seal otse sesamma suggune, nago mönne suggu ellajatel, kes ühhe teisega ei tahha kokko leppida, waid üks üht ja teine teist kissuwad. Nende enneste wahheline  koddune ollemine on ni wägga raiskus, et leppimist ennam suggugi leida põlle, sepärraft  ei woi ka kegi mõistlik innimene sedda immeks  panna, et nad Sakslaste peale wihhased  ja neid söimawad ja laimawad. Kõik se rahwas on seal mitmesse seltsi langenud, kus siis ühte teist Laimawad ja nokkiwad ning ühhe teise peale wihhased on; üks tahhab sedda ja teine teist ja nenda ei lähhä nende koddune assi suggugi ühhes eddasi. Sealt kirjutab üks nenda: .Mabbatriik: on nago üks emma, kellel kahhesuggused lapsed on, ühhed kelmid ja teised lamba pead. Wabbatrigi  liikmed täidawad omma ja omma söbrade taskud rigi kassast ja tewad sedda tühjaks; nad on otse kui rebbased, kes kanna karja peale jahti tewad ja kes katkumise peale wägga õppind. Omma suga kidawad nad ühhendusest  ja wennalikust armastusest, agga nende töö on ..risumine ja tapmine!" Sesuggused laulud on praego sealt kuulda, kui paljo seal töt sees, sedda peawad issi parrem teadma. Jtaliamaalt. Kuida asjad muutnud.  Sealt ma asjad rikkuwad üsna wäggise  muutma ja teiseks minnema. Tahtko wanna paawst ehk mitte , hakkawad piiskopid ni hästi kunninga ennese, kui kõhtudega sõbrust  piddama ja söbruses ellama. Eks ei pea se wanna pühha issa meelt pahhandama ja temma peud russikasse kiskuma, et temma kässu allused nenda wastased ja temma kässo ülle astuwad, ning sellega sõbrust teinud, kedda temma koggudusest wälja lükkanud. Piiskoppid  olla Zöulo pähhiks justitsministrile õnne sowimise kirjad kirjutanud ja nende sees aupaklikult  ja allandlikult kunningale nende kalli pühhadeks õnne sowinud. Et waimolikud mehhed, kes ommetige wanna paawstil kõige tuggewamad toed peaksid ollema, nenda tewad, siis wöime ka arwata, et rahwa paawsti pole hoidmine seläbbi otse kui alwatud ja nörgastud  sanud; tewad wanna pühha issake ta wannaduse päiwil suurt kurwastust ja melepahhandust.  Eks pea ohkades ütlema: ..Emma  annab kül lapsele rinna suhhu, agga mitte meelt pähhä!" Seal tap nüüd on!! Inglismaalt. Tulle kahjudest Londoni lin on üks märato suur külla, kus peale kolme miljoni innimese sees ellad, siis woib igga üks jubba issigi arwata, et maeade arro ka weike ei woi olla, on seal nelja päewa  sees 22 tullekahjo olnud, kellest ossa st ka mönned suurt kahjo teinud. Kes korraga silmad  selle peale lööb ja ni lühhikese aeaga ni paljo tullekahjusi näeb, se kohkub essiotsa kül ärra, agga siiski ütleme, on se weel weike selle wasto, mis seal ka kesk paigast läbbi arwata,  päewa peale tulleb; iSstärranis weel 14