teada , et Ä)iM Züles Wawre lahti pallu- Mist wastowötnud; kes temma assemele saab, on weel teadmata. Londonist/ 19. Zulil. Kahhe Kroonstädti  laswa peal/ Mis HllN saddaMüs, M kaks madrust koleratöbbeöse haigeks janud, ja sepärrast peawad laewad, mls Läne mektest senna läinud, etiste täbbi wadatud säma, kui saddüMKse tullewad. Berl i ni st, Zulil. Endine Prantsuse  keiserina Eugenia olla Inglismaal raskeste  haigeks janud.— Bukarestis on üks seltskond leitud, kes nõuks wötnud würst Kaarlit aujärje pealt mahha lükkata. Berlinist, 21. Julil. Koblentsist antakse teada, et keiser Willem 26. Julil öhko kalli terwisega senna jöudrlud ja warsi selle järvele Kölni extspiiskoppi ennese juttule lasknud. Hommiko Preisimaal alla kolera jubba ka töösse hakkanud ja mõnda többe wodisse mahha  wissanud.Minister Jules Wawre on ennast ammetist lahti wötnud ja Goulard temma  assemele ministriks sanud. Münhenist, 21. Julil.. Kunningas Ludwig olla nõuks wötnnd, tullewa süggise Berlini keisert Willemat watama minna. Parisist, 22. Julil. Sealt antakse aw- Malikult teada, et Karles Remusat Jules Wawre assemele wäljaspolise asjade tallitsjaks ministriks nimmetud. Wers a i!! e st, 22. Julil. Rigi kassa minister  annab rähwa koggule teada, et temma eita essimese milliardeni söa kullo olla ärramaksnud  ja tänna wöerama söameeste arro ka selle järrete wähhendud saab. B erlinist, 23. Julil. Keiser Äillem ja keiser Prants Josep sawad wist Jshlis, agga mitte Gasteinis teine teist terretama. Rumäni würst Karl olla Karpatheni reisinud.  Münhenis olla nad selle wasto walmistud, et nende uniwersitat pea kirrikowande  alla saab pantud. ÄkUtaVi mässamine  olla jälle ärra waigistud. Kirjawastussed. G. —T. Olleme ausaste kätte sänud sa leiate käik kolm tännasest numrist; warrem ei olnud wölmalik. Härjo Karel. Teie kirri teeb meile rõmo ; ollekfime issigi heamelega sest römust ossa wõtnud; leiate tännasest numrist. ' 249 Teadaattdmised. (Politsei kohts lubbaga.) TM« KM«-biiik. Meie austame endid sellega, ülleüldMs teaduseks  kulutada, et Tallinna kauba-bank omma asjä ajamist 10. Heinaku päewal on älganud. Seadused, kellest banka tallituse-kond nähha on, ni kui reegled pea asja suggude kohta, samad banka kuntoris, wenne ulitsas raeherra Kohi maeas, kus kuntor senni, kui ehk teisipiddi seada tarwis on, igga päew hommiko kello kümnest senni kui parrast lõunat kello kolmeni saab lahti ollema wälja antud. « Intressi alluspöhhi rahha sissepannemise eest, on essiotsa nõnda pandud: bankbilleti eest Lit. koppika peale rublast aastas se on 1 koppik päewas igga 100 rublase  billeti eest, bankbilleti eest Lit. k. koppika peale rublast  aastas se on koppikat päewas igga 100 rublase billeti eest, bankbilleti eest Lit. 0. koppika peale rublast  aastas» se on koppikat päewas igga lOO rublase billeti eest, bankbilleti eest Lit. 0. kuponidega (Lsinsseddelitega)  ja igga tahhes wabba 6 kuu üllesütlemisega.  5 koppika peale rublast aastas. Laeno eest kauba wasta 6^/2 — kopp. peale rbl. aastas. Laeno eest intress pabberite wasto koppika peale rublast aastas. Weksle wahhendamise  (Discomo) eest: 6—B koppika peale rublast  aastas. Bank annab rahhasagitähta Petersburgi,  Mõskma, Ria ja mu paikade peal ommal maal, ni kui tragsweksleid wöera-ma peale, ja murretseb intress pabberite ostmist ja mümift siin ja teistes paikades. Nisamma wahhendab Tallinna kauba bank kõik wenne rigi wöidopabberite ni W Liwi- Eesti-jü Kuramaa pantramatute-wallalaeno- ja rigiwallitsusest  wastamise alla wöetud aksia tsinsseddelid enne lõppemise aega. Tallinnas, Heinakupäewal 1871 aastal. Tallinna kauba banka wallitsuse nöumehhed: Präsident: Baron G. Ungern-St e r n b e r g. Director: Emil Kaselack. s Perno eesti pöllymeeste seltsi lähhem kokkotullemine saab 30. Augustil, se on meie sure ja armolise Keisre Herra ja Suurwürsti ja Aujärje pärria nimme päewal ollema; enne lõunat  kello kümnest hakkawad nõu piddamised ja pärrast  lõunat ning öhto piddo piddamine autullsde ja musikö mänguga. Pallutakse seltsi liikmid rohkeste  kokko tulla. Eestseis u s e nim me l. 1 Kosti lapfi müttab masto Perno Ria allewis  Kosinski maeas Albrechti proua. 1