surma lemmalt ärra ajada, woi mitte. Temma  wannem poeg, obristleitenant olla telegrahwiga  senna kutsutud, issa weel watama, sest kustumise tund olla igga silmapilk odata. Shweitstmaalt. ÕnnetuS lumme tuiso läbbi. Bern linnast kirjutakse 14. Novembril: Parraks on lumme tuisud, mis mödaläinud päiwil siin möllasid, peale ühhe postiljoni, kes lumme olla olli maetud ja seal surma sanud, weel suremat õnnetust tonud. Möda läinud neljapäewal, on terwe reisiseltskond,  ühte kokko 12 Jtalia töömeest, kaks munka, üks kloostre sullane ja kloostre koer St. Pierre linnakese ja Hospitsi wahhel ühhe tule-püksi kätte sattunud, mis neid lumme ja jeäga kinni matnud, ilma, et mäggede otsast middagit nende kaela õlleks tulnud; mitme jalla süggawuses on nad lumme al magganud; seitse töömeest, kes teiste tagga kosinud, olnud ni waggurad, lumme seest wälja putrama ja olla St. Pierre taggasi läinud; ka koer olla ennast wälja kratsinud ja siis, issi raskeste hawatud, Hospitsi sönnumid winud, mis õnnetus  tee peal sündinud. Nende kahheksa lumme al maggajatele on kloostri wennad kül appi tulnud, agga nattuke hilja. Üks neist munkadest todud kül ellusalt lumme alt wälja, olla agga warsi selle järrele ärrasurnud.  1816 aastast sadik, ei olle seal üht sesuggust õnnetust mitte olnud. Prantsufemaalt. Kuida asjad on. Marshal präsident Mak Mahon, on rahwa koggule teadustanud, et kõik Eüropa rigiwallitsused  sedda ärratunda, et Prantsuse rigiwallttsus  püab kõigiga rahhus ja kokko leplikult ellada. Rigi kassa seisus on ka paljo parrema  korra peale awwitatud, nenda et iggal aeal sealt koppik wötta, kui tarwis. Präsident, kelle! head terrawad silmad, on rigi sees polist  ollikud läbbi ja läbbi ärranäinud ja sedda leidnud, et iggal pool üks ja sesamma sowimine  kuulda, et rigi seespoline wäggi, ühhe tuggewa korra peale saaks seatud. Hispaniamaalt. Hirmus töö. Prantsuse  piri pealt kirjutakse 16. Nowembril: Eila läksime meie jälle Iruni, kus meile 11 surno kehha näidati, kedda 13. Nowembril seal hirmsal  wisil ärratappetud. Mönnel olnud körwad  ja ninna ja mönnel jälle muud liikmed ihho küljest ärraraiutud. 25 meest neist wahhimeestest  olnud just sel silma pilgul, kui mõrtsukad senna tulnud, Ühhes maeas ja olla seal rahholist magganud, need aulikud Jummala  söddiad pistnud maea igga nurga pealt möllemad, mis läbbi meestel põlle wöimalik olnud ennam wälja sada ja on ellusalt senna ärrapöllenud. Selsammal päewal, südda lõuna aeal, on 1660 meest selle linna hoidja wäggedest  wäljalainud, neid ausaid mehhi tagga ajama ja on nende käest hulk lambaid ja härgi ärra wötnud. 14. hommiko on Karlistlaste kindral Waldespinna Jruni raudtee jama maja warremed ümber piranud, mis just wägga liig kaugel kahhest kindlusest ehk pattareidest ei olle. Ehk kül Karlistlased ni linna liggidal  seiswad, ei olle ommetige mitte õige, et nad omma wanna seiso kohta on taggasi tulnud.  San Martsial ja Jbarrieta kindlused on linna hoidja wäggede käe, kelle kallal holega  tööd tehhakse, neid kindlamaks sada. Karlistlastel peab ka tõeste se nöu ollema, Zruni linna peale hakkata, siis saab se neil nüüd paljo raskem ollema, sedda kätte sada, kui enne. Wöiwad agga ükspäinis lõuna poolt küttest peale hakkata, agga seal ei olle sesuggust  kõrget kohta, kuhhu ommad suredtükkid woiwad peale weddada ja ülles panna. Wöiwad  aina üksi tormis peale jooksta, mis agga wägga paljo mehhi saab maksma;  köigewähhemast  kaks künni kolm tuhhat meest; sest et need kaks tuhhat meest, kes sedda linna hoidwad, kindlaste nõuks on wötnud, ei miski asja egga ka surma kartuse pärrast, mitte linnast  wälja pöggeneda, egga linna waenlaste kätte jätta. Karlistlaste hirmus töö, mis nad nüüd hiljuti seal teinud, on neid imme wäärt wihhaseks teinud ja nad wiimse werre tilgani tahtwad wasto seista. Santanderist kirjutakse 16. Nowembril:  Pahhad ilmad kelawad söaplatsis järge mööda tööd teggemast ja sepärrast on Blanko pregad San Sebastiani seisma jänud. Eile on üks jaggo abbiwägge jälle Kubasse sadetud.  398