kenna ehtega ni kauaks wiwib tullemas. Jubba ammo otsib meie silm siin ja seal haljast puu lehte ja kenna rohho lillekest. Pitk talli tüllita  b meid jubba, ni kaua talli riet kandmas ja südda sowib wäljas soja luhwti käes römus olla ja linnudega ühhes Lojale kitust ja tänno anda. Jgga loom otab pitki silmi, mil ta loa otsast lahti saab ja waenul woib lusti lüa ja omma toidust omma loaga wötta; otse nendasamma  on ka innimese himmu tubbasest luhwtist  tais ja iggatseb wärske kewwadise luhwti järrele wäljas. Pöllomees willistab ja watab; põld laenetab wee al, ei woi künda egga külwada,  allalised wihma saod on maad weega täitnud, mis nüüd kuiwa päewa otab, et se sedda jälle tahhendaks ja harrimiseks ning külmi  ks korraliseks teeks. Riast. Terwise jomised, mis sure keiserlike  piddo söma-aea jures ette tulnud, könneleb  ..Wallitsuse teadaandja": Sure piddo söma-aea peal, mis 22. Aprilil  keiserlike talli pallees olnud ja kellest 636 innimest ossa wötnud, on meie suur ja armoline  Keisre Herra allamal seisawa sönnadega Saksama Keisre terwiseks j onud: ..Sure Majestäti, Saksama keisre ja kunninga,  Minno kõige surema sõbra terwiseks! Meie söbruse seest, mis meid ühhendab ja mis meie ommast wannemaist olleme pärrinud, ja ma lodan, meie lapsed ka meist sawad pärrima, paistab kõige Eüropale se kõige parrem eestkostus,  rahho polest, mis meil kõigil haddast tarwis. Annaks Jnmmal, et suur Majestät weel õige kaua ja rahho sees woiks ellada ja rahho maitsta. Se on Minno süddamelik sowimine!" Selle peale olla keiser Willem wastanud: ..Need sured ja wäggewad sonnad, mis suur Majestät praego on könnelenud, sawad iggal aeal minno ligutud ja tännolikus süddames ellama. Se süddamelik tänno käib selle ütlemata  söbraliko ja lahke wastowötmise peale, miska suur Majestät ja kõik se riik mind wastowötnud ja selle lahkuse peale, mis ma siin ollen eest leidnud. Se maitsmine ja süddamelik  sowimine, mis suur Majestät praego wälja öölnud, on ka minno sowimine. Peaks se kõige wäggewam neid meie rahwa õnneks ja kassuks kuulma ja Eüropa rahho eddasi saatma!" Tallinnast. Ued ramatud. Head ja ' tullusad ramatud, mis ilmale sünniwad, on kui surnud kaptal, kellest kellegil kasso põlle, nikaua, kui kegi sest suud lahti ei tee, egga nende ilmale sündimisest kellegile sonnakest ei lauso. Kui se siis Postimehhe assi peaks ollema,  sest rahwale juttustada, siis ei woi ta sedda muido teada, kuid se peab temmale teada antud  sama. Nüüd leiame Tallinna seitungi seest, et aastal 1872, Tallinnas, Lindworssi pärriate trükki kojas kaks Eestikele ramatud trükkitud sanud, kellest üks sedda pealkirja: ..Zgga päewane hinge toidus" kannab ja mis Hiomaalt Keina koggoduse öppetaja Haller kirjutanud.  Otse kui meie ihho iggapäew toidust tarwitab ja sedda mitto korda, nendasammoti on ka hingel toidust tarwis ja õlleks wägga hea, kui temmale ükskord päewas ka nattuke anname. Nüüd olla armas Keina koggoduse öppetaja selle eest murret kandnud, et iggapäine jaggo seks walmis on, ja meil põlle muud, kui sealt wötta ja omma hinge kinnitada. Ramat  peab 416 lehhekülge suur ollema ja walmis  pogitud 66 koppikat maksma. Teine ramat  kannab sedda pealkirja: „Piible atlas", kelle jure ka 8 kaarti lissatud, mis öppetust selgendawad. Ramat olla 49 lehhekülge, agga kes sedda kirjutanud, ei ütle Tallinna seitung mitte teadwad. Se õlleks ka wist üks kõik, kas sedda teame, woi mitte, kui agga sisso, mis selle sees, terwe ja tassulik ning kossutaw  on, se jäeb pea asjaks. Mollemad ramatud on meil tännnini tundmata, agga tahhame neid, ni pea kui kegi Tallinna pole lähhäb ennestele murretseda; kui neist ennemalt olleksime teadnud, siis olleksid nad meil ka jubba tuttawad ja wviksime paljo rohkem neist könneleda.  Perterburgist. Khiwa Khan. Wenne Mung ..Golos" ütleb Peterburgis selle jutto jooksmas ollewad, et Khiwa Khan olla 27 wenne wangi Turkestani wäggede jure läkkitanud  ja palluda lasknud, et wenne wäed mitte ei peaks temma wasto wälja läkkitud sama; 156