wallitsejale ette pantud, selle sure asja mällestuseks,  mis aastal 187 V ja 71 sündinud, üht ülleüldist rahwa piddo, ülle kõige Saksama lubbada piddada ja pühhitseda. Üllemad wallitsejad  ei olle ka asja leidnud selle waöto seista, waid ni paljo, kui wöimalik awwitada, et se saaks pühhitsetud ja issi ka sest ossa wötta. Peale selle on ka koolmeistritele lubba antud, et sel päewal koli öppetus peab seisma ja koli-lapsed ka sest piddust ossa wötma. Wanna keisre terwise wee prukimine  Gasteinis, minna omma sodo eddasi ja kuida ööldakse ka kassulikult; sest ta ihhtz rammo olla sel silmapilgul ni tuggew, et ta mitte ükspäinis seal, waid ka Hal ümberkaudo igga päew patserimas käia.. ' Otse nendasamma  olla ka luggo vigikantsleri würst Bismarki  terwisega; ehk ta *kül igga päew tüddimatalt  rigi asjo tallitab, lähhäb ka temma terwis päew päewalt parremaks. Mis wilja Berlini mürisseppa sellide seismine kandnud, sest könnelewad nüüd Berlini  seitungid, et laeno kassade põld wägga hästi pead õitsema. Ni hästi mürisseppa, kui tisleri sellid pannewad, sest et kõht neid tagga sunnib, task-urisi ja pallitohd pandiks, mis pärrast kahhe ja kolme kortse hinnaga taggasi peawad ostma, ehk kui sedda ei tahha anda, neist koggoniste ilma jäewad. Strassburgist. Koli öppetuse pianist.  Elsassist, könneleb Strassburgi seitung nenda: Surema kolide öppetuse plani järrele, saab oppetus allama klassides saksa keles antud,  keskmiste ja üllema klassides ni paljo kui wöimalik, prantsuse kele. Jggas klassis peab näddalas kuus tundi saksa kele öppetust jaggatama;  hiljem peawad tunnid teist wisi jaggatud  sama. Nüüd lähme ka kord Hispaniamaale ja watame kuida seal asjad lähhäwad. Ni paljo on tossi: neil on ka soggast wet kül week jua, enne kui puhta kätte sawad; seal on parandamist ja kohhendamist  küllalt, enne Kui asjad hästi hakkawad käima. Praego on neil suur kartus kolera többe eest ja sepärrast peawad kauba laewad, mis Londonist senna lähhäwad, enne kaugel merre peal wahhe al seisma, enne kui saddamasse  sawad; laewad, mis Zri ja Shotti- maalO tullewsd, peawad kolm päewa wahhe al ollema. Nootfimaalt. Soawäggede seadmisest.  Söaminister on seal ka uut plani 'teinud,  kuida omma söawäggesid tahtwad assutada,  et rigiwallitsuse! neist surem kasso õlleks; agga ommetige on ka mönni wanna pruuk järrele janud. Nüüd olnud neil hiljoti nekrudi  wötmine, mis kõik wägga waggusi ja ommalikul wisil möda läinud. Ühhe soldati aasta palk olla 199 Rootsi talert. Nemad sönnumed. Peruust, 2. Septembril. Linuma kubberneri  herra Lüsander tulli eila enne lõuna/ ammeti tallituste parrast sia ja reisis äuro waga tänna warra hommiko jälle Riga taggäsu  5. Septembril. Meie linna wanna aus pürjer ja nahkaparkia meister Prl dr Lk Knoch, pühhitses eila üht wägga arruldast pühha) se on omma kuld-pulma päewa. Jummal,  kes sedda Jube! pari omma armuga on hoidnud, kinkis ka sel päewal neile kallist termist,  et omma laste, ja laste-laste*ning suggulaste  ja tutwatega sedda aupäewa wöisid pühhitseda. —7. Septembril. Meie ilmad on sedda kord külmad ja wesstsed; saeab saggedaste rahhet  ja wahhest sekka ka lund; —- üsna süggise käes. Peter burg ist antakse..Wallitsuse teadaandja."  läbbi teada, et meie armoline Keisre Herra 31. Augustil, enne lõunat kello lv, kalli terwisega Saratowi linna jõudnud. Berltnist, 1. Sept. Wanna paawst katsub ühhe kirja läbbi kõige mailmale näidata, et Eüropa sure rikide kohhus olla, temma ilmalike»  wallitsust kaitsta. Berlinist, 2. Septembril. Wanna keiser  Willem on kalli terwisega Baden Badenisse  jõudnud.— Prantsuse ja Jtalia rigi wallitsused on wastastikv kirjade wahhetamise läbbi enneste wahhel jälle leppitust teinud ja peab wanna sõbrus nende wahhel kindlaks jäema. 297