pannud, se on: et sel pääwal mitte ei pea Mängitud saama» Kuurwürsti surnud keha sanud suurde liuna kirikusse lühikeseks aeaks seisma pandud. Kuurwürsti surmaga oli loota, n'ago üks wäljamaa seitung kõneleb, et wana asi pidi üsna kaduma ja tema päralt  maa, mis Saksa-Austria söa aeal Preisi külge langes, nüüd jälle tema laste kätte langema,  aga wötta nappust! Mis kord läinud, on läinud; ja paale selle ütleb Preisi walitsus,  põlle Kuurwürsti poegadel, seda õigust, neid maid pärida, waid tema aujärje päria on Rumpenheimi prints, kes aga Preisi rigiwalitsusega  seda kaupa teinud, et see maa Preisi kätte n'ago rendi peale jääb, mis eest aastas temale 201,000 taaldert peab maksetama  ja agga sellega ka ühtlase kõik pärimise õigust enese käest äraandnud. See kauba tegemine  astub nüüd wana Kuurwürsti surmaga  ales oma täie wäe sisse. Wana Kuurwürst on oma walitsuse aeal wäga wali ja ka ülekohtune oma alamate wasto olnud, et würst Bismark aastal 1862, Nowembri kuu wimaste päiwe sees kirja läbi tale meele tuletanud, et kui tema oma ministritega ära ei leppi, ja kui Saksa riigi kogu ka seda korda  ei saada, siis Preisi rigiwalitsus üksi senna maale rahu saab muretsema. Nüüd on nemad  Preisi alamad ja Preisi käsu alused, kus n'ad endid wäga rahul tundwad olewad, ega Kuurwürsti surma üle wist mitte wäga liig kurwad pole, sest et se neil ales wäga hästi meeles, kui paljo n'ad tema walitsuse al pidand  kannatama. Omas testamentis olla ta kõik säädnud, kuida pärast tema surma peab tehtnma ja kõik tema wara ühetasa arajagatud  saama. Ühtlase olla ka sääl testamentis  üks kiri Austria keisrile ja üks õiguslik maade nõudmine Preisi käest, mis aga wist ei saa taidetud. Austriamaalt. Järel jäänud wara. Paneb kegi silmad kinni, ja lähäb oma igawest  und magama, siis jääb ikka midagi järele,  mis Lesk ja lapsed pärast päriwad, nenda on ka nüüd wana Hesseni kuurwürstiga lugu, pani ise silmad kinni ja warandus peab nüüd jagatud saama, aga sääl nähikse ka oma osa takkistust juures olewad; ta! olnud üks kam- msr hõbe asjadega, mis kaks üks pool miljoni taalert wäärt arwatakse, ja neid ei taheta neile katte anda. Lesk würstina olla aga selle paale öölnud, et tema seda warandust enne kellegi kätte ei anna, künni Preisi walitsus, seda saab täitma, mis ta omal aeal lubanud. Nii paljo, kui meie mäletame, oli nende kahe wahel üks weikene tingimine ja maha tegemine siis kui kuurwürst omast maadest ilma jäi ja selle tingimise täitmist ei olla Preisi poolt mitte peetud, seepärast olla lesk nii köwa, hõbe asjo mitte enne kätte anda, kui Preislane  oma kohust täitnud. Pragast kirjutakse 30. Detsembril, et arasurnud Hesseni kuurwürsti surnud keha sel pääwal, pärast lõunat kello pool kaks kuurwürstlikust  paleest, randtee hoowi wiidud. Minik olnud nenda: Kõige ees sõitnud üks eskadron hobuse wäge, siis olnud surno wanker,  kus kaheksa hobust ees ja kelle ümber kõik kuurwürstlikud teendrid, ühe talmeistre juhatuse al käinud; aga wankre ees käinud kuurwürsti howmarshal ja wankre järele Austria keisre asemik ertshertsog Willem ja Landkrahw Aleksis ja nende järele weel paljo muid kõrge seisuse sees olewaid mehi; kes jõuab  nende kõikide nimed nimetada! Otse kui kõige ees, nenda ka kõige taga, olnud üks eskadron  hobuse mehi. Kello 4 aeal olla nad surnuga jaama maeasse saanud, kus siis surno puusärgiga, leina riides ehitatud wagoni tõstetud  ja siis edasi läinud. Bartselonast. Kuningas Alfons, on 28. Detsembril, homiko kello IV aeal oma wregat-laewaga Bartselona sadamasse tulnud, kus linna ülem ja mitto muud saadikut  temal wasto olid, teda wastowötmas ja teretamas. Ka kõik lin oli ennast pido ehtesse  pannud ja ennast oma kuninga wasto walmistanud. Mitmed seltsid Kataloniest olla oma endist kuninganat Isabellat telegrahwi läbi Bartselonasse elama kutsunud, kui ta Prantsusemaalt tahab äratulla. Kes seda peaks mõtlema, et Hispania tüli sellega saab lõppema, kui prints Alfons senna kuningaks saab, see eksib wäga, ja selle turustuseks,  et asi paremaks ei taha minna, anna- 30