lemine möda läinud aastal, pea Wa linnaga tahhab uhhe wäriliseks minna. Ka Windaus on möda läinud aastal wilja ja puu kauplemine  kauniste õitsenud. Wilja on sealt umbes  92,000 tsetwerti wälja sadetud ja nimmelt:  odre 45,038 tsetwerti, rukkid 37,37? tsetwerti, nisso 7213 tsetwerti, kaero 195 tsetwerti w« Puu kaupa on wälja widud: 6765 suurt palki (prussid) 371,930 sleepert 378,144 planki ja lauda :c. Kuida Rigas nenda ka seal, on linna-seemne kaubitsemine weike: külli seemnid on 7204 pütta ja waesemaid  seemnid 1688 pütta wälja sadetud. Heringate ja sola kaublemine on seal need kõige üllemad kaubitsemise asjad. Heringaid on senna 2347 pütta ja soola 16,219 puda todud; kiwwi-süssa  on todud 35,105 puda ja tsementi 20,441 puda. Sissetodud kaubad maksnud 91,862 rubla ja wäljawidud kaubad 1,402,460 rubla. Peterbnrgist. Keiser Prants Josep. Sest olleme jubba minnewa kord könnelenud, et Austrja keiser Prants Josep i. Webruaril Peterburgi olli jõudnud ja mis muud seal weel olli. Tänna könneleb Ria seitung sest sammast asjast pikkemalt ja laiemalt ja tahhab  settega selgemine meie silmade ette malida, kuida se suur küllaline seal wastowöetud. Selle sure küllalise auustuseks on Warshawi raudtee  jamast, künni keiserliko talli palleeni, selle ulitse äres ollewad maead, kenna plaggude ja tekkidega ning muul kombel wälja ehhitud ja rahwast ni paljo kokko tulnud et kirbulgi ennam  rumi potte olnud; iggaüks tahtis suurt keiserliko küllalist nähha, nende rõõm sanud selabbi nattuke wähhendud, et möllemad keisrid,  raudtee jamast palleesse sõites, ühhes kindlas  töldas sõitnud. Kuida Peterburgi saksa seitung könneleb, on meie suur Majestät Keisre Herra, Tsesarewitsh Suurwürst ja Suurwürstid  Wladimir ja Aleksei Aleksandrowitshid ja Hesseni prints künni Gatshinasse waste sõitnud,  kus meie suur Keisre Herra, ni pea kui Austria keiser waggonist wälja astunud, süddameliko  ümberhakkamisega tedda terretanud. Selle wahhe aea sees olla ka jubba kello kahhest  rahwast Warshawi raudtee jama hakkanud  kokko kogguma, et suurt wöerama Majes- tati nahha. Suredwürstid kandsid Austria rüggemendi uniwormi ja Austria ordeni paela umber kehha; kunninglik kõrgus Edinburgi hertsog Wennema merre wäggede uniwormi ja Andreas ordeni paela, prints Arthur omma  musta rewlemen-uniwormi ja Austria ordeni  paela; Dani kroonprints Wennemaa kindrali  uniwormi. Wäljama savikud, ministrid, Keisre Herra liggisöitjad ja Austria sadikud, kõik ommas uniwormis ollid ka raudtee howi jures sure wöerama Majestatile wasto tulnud. Keiserlik kõrgus Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh  kommandirte auwahtisi, mis Jsmailowi rüggemendist ollid wälja wallitsetud. Auwahhid  omma lippo ja musiks kõriga seisid pahhem  pool külgis, seal kus keiserlik waggon seisma piddand jaema ja parrem pool üks seltskond  Austria rigi üllamaid, kes ollid senna tulnud, omma keisert terretama. Ni pea kui mässin seisma jänud, on musikandid Austria rigi laulo mänginud. Peale selle, kui Austria  keiser ja Suurwürstid ning wöerad würstid  ühteteist said terretanud, sõitsid möllemad Majestätid talli palleesse, kui senna lähhedale ollid samas, pörrutasid suredtükkid kindluse walli pealt sure küllalisele 21 pauko terretamiseks  wasto. Meie sure Majestätil olnud Austria husari uniworm ja Austria keisril Wennekindrali  uniworm selgas. Warsi selle peale, kui sured Majestätid palleesse ollid tulnud, on suur küllaline meie armolist Keiserinat ja temmaga ühhes ollewaid Suurwürstinastd ning wöeraid printsesisid terretama läinud, mis peale suur Majestät Keisre Herra omma suurt keiserlike  küllalist eremitashe satis, kus kõik Austria  keisre liggisöitjad meie surest ja armolisest  Keisre Herrast terretud sanud. Ni kaua, kui suur küllaline Peterburgis wöeraspeul  saab ollema, peawad kõige kõrgemalt kinnitub programmi järrele allamal seisawad piddud ettetullema: Laupäewal, 2. Webruaril, suur piddo mäng teatres; pühhapäewal 3. Webruaril, suur parada  Mihaili maneshis ja sure seisuse sees ollewa  säa üllemate ette laskmine, esmaspäewal 4. Webruaril, söawäggede üllewatamine ja ohwitseride korralik üllespassimine walges saalis  ning öhto palli piddo Keiserliko kõrguse Suurwürsti Aujärje pärna jures; teisipäewal 69