sest et rohutirtsud sääl iga aasta neile määratumat  kahju teemad, . ning nende põllud ja heinamaad sedawört ararikkuwad ning paljaks söömad, et senna midagit järele ei jää, ning nii hästi inimesed kui elajad nälga jääwad. See on siis n'agu nuhtluseks selle maa peale ja kui n'ad tulewad, siis tulewad n'ad nii määratumas suures parwes, et keegi nende wasto ei suuda hakkata; kül on ka katsutud, aga ükski asi ei aita. Nüüd olla n'ad leidnud,  nende munad maast ja seepärast on, kuida kauba seitung sest teab juttustada, Akkermanni maakonna wanemad, iga wallawalitsusele, käsuks  ettekirjutanud, kõik walla hinged, olgu meeste- ehk naesterahwas, —5O aasta wanaduseni  wälja ajada, rohutirtsude mune rikkuma,  et nenda siis ühe määratuma kahju eest hoida. Need munad olla Akkermanni maakonnas  ja nii laialt, et Z0,0l)0 tessatini maad katwad, mis siis ka üht ütlemata suurt tööjõudu  tarwitab, kui nende wasto tahtwad saada. Nii hästi tali- kui suiwilja põllud seista saal maakonnas wäga head, mis läbi neil siis üks rohke wilja saak silmade ees seista, kui aga sõda selle ähwardawa rohu tirtsude nuhtluse wasto, mitte asjata ei peaks jääma. Ei lähä see neil mitte korda neid mune rikkuda, siis on kõik lootus ja ootus asjata. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Korralik tallitus. Et wana keiser Willem oma tallitust'  korralikult ja warst tallitab, on ammustki tuttaw ja kõigil teada, ja seda samma teeb ta ka ikka praegugi weel, et ta oma weikest kohust,  kohe ilma wähema aja wiwituseta ärataidab.  Nenda wastab tema kõik kirjad, mis tema kodused ametnikud:c. iga pääw temale kirjutawad, kohe selsammal pääwal ja need, mis öhto hilja tulewad, teisel hommikul, nii kohe kui ta ülestõusnud. Et aga oma kirjutuse  tööd mahendada, pruugib tema avastuse  tagasi saatmiseks neidsamma kuwärisi, kellega  ta kirja saanud. Kui nüüd kuman peal seisab: ..Suure Majestati keisre kätte, howraat  N. kaest", siis muudab need kaks sõna kätte ja käest ümber, siis on adres nenda: »Suure Majestäti keisre käest, howraat- N. kätte." Asi kölab kül nattuke weider, aga ometige on ta tõsi ja õige, ega 'pole imeks panna, et ta oma suure tallitust? juures seda teeb. Saganist. Maktusest. Säält kirjutakse  8. Aprilil: Eila enne lõunat sai Atserentsa  hertsogina, Kuramaa printsessini Johanna  Katharina, surnud keha raudteed kaudo seie toodud. See suur surnud oli ühe prongse puusärgi sees olnud, kellega ta raudtee hoowist,  meie ewangeliumi Armokirikusse sai kannetud.  Kandmise juures paistis igalt poolt sügaw leinamine wälja ja kaugele kölawad kiriku  kellade healed olid, kui tema saatjad ta rahu kambri, künni kiriko juure, kus neil kiriko  torni al üks wölwitud haud. Säälsammas  haudas puhkab ka wimase Kuramaa hertsogi  Peetre wäsinud ihu, kes 13. Jaanuaril 1800 ärasurri; aga palju hiljem senna toodi, sest et see kiriko torn ja haud warem walmis  ei olnud. Mõned selle surnu lähema sugulastest,  saatsid seda hertsogliku surnut raudtee  hoowist künni ta hingamise paika. Mattuse  kõnet on kuninglik superintent, ülem öppetaja  Hennike pidanud. Üks iseäralik kiriklik leina pühitsus peab ales ettetulewal sügisel peetud saama, kui tema suure abikasa hertsog Peetre surnud keha, Löbihaust, kus ta tänini puhkab ning ka Kuramaa hertsogina Dorothea,  ja tema tütre, würstina Pauline Hohenzollerni  Hehingenist, kes 8. Jaanuaril 1845 surnud, senna saamad toodud. Austriamaalt. Tüli asjust. Wiini linnast kirjutakse lv. Aprilil: Meie täna õhtu walja tulnud seitung toob üht telegrammi Belgradist, mis läbi teada antakse, et esmaspäawal  166,660 Serbieni militset saamad Türgi piiri peale marsima ja 16. Türklasele awalikult kuulutatud, et sõda saab hakkama. Ragufast. Taplusest. Sõnumite järele,  mis 11. Aprilil öhto senna tulnud, on Bitelitsa lahedal maantee peal, Türklaste ja mässajate wahel kibe taplus olnud; kummas aga kummagit ärawöitnud ja mis weel tähel- 150