sulla walle ja tulest woetud. Essimeste nalja sönnumitega kirjutati ka sealt, nago tunnistuseks,  kui suur nende hädda ja pudus on, et 'üks emma esmalt omma last ja siis iösiennast  tahtnud ärratappa, mis selkorral iggas seitungis luggeda olli. Üks naburi naesterahwas  olla temmal tülliks ees olnud, et ta omma  ettewöetud nöu põlle täita woinud. Nüüd annab kohhus awwalikult teada, mis selle ja kahhe teise tühja jutto se on, et kaks innimest  olla nälga surnud - üllekulamises wälja tulnud ja mis Tamara kubbermango seitungis  nenda luggeda on: ..Porowka küllas ellas üks wamil nimmega Glumow, sures waesuses, kelle ainus warra üks wanna hobbuse kontsik olnud, kellega omma pöllo lappikesi harrinud. Kõik se wamil on mees, naene, kaks täiskaswanud  poega, ja üks pissuke poeg, kaks täiskaswanud  tüttart ja üks pissuke tüttar ning minni. Kaks wannemat poega käinud küllas paewa töös ja issa olla wannema tütre ja minniaga Stawrapoli maakonda kerjama läinud,  emma Marja Glumow, on ühhe täiskaswanud  tütre ja kahhe weikese lapsega ommas küllas kerjanud. Et ta agga sure waesuse ja leiwa puduse läbbi seal küllas ennam middagit  põlle sanud, läinud hädda õige sureks, siis olla Marja nõuks wötnud, esmalt omma kahhe lapsele ja siis pärrast issiennesele otsa peale tehha, olla agga kuulnud, et naburi naesterahwas  tedda nimme piddi hüüdnud, ta läinud senna ja leidnud tedda maggamast, ta ärratanud  tedda ülles ja olla siis temmale räkinud, mis nöu ta ettewötnud. Naburina laitnud sedda nõu wägga ja katsunud sedda möttet ta peast wälja ajada ja olla sedda luggu külla rahwale könnelenud. Se assi olla külla rahwa  süddamid ni ligutanud, et warsi 67 puda wilja ja 75 rubla rahha kokko pannud ja Marja Glumowa kätte widud.' — Se jut, et kaks nälga surnud, põlle ka tossi, waid assi olnud nenda: Essimene neist nälja surma ä'rrasurnud  on üks 66 aastane wanna issake, kes jubba minnewa suist sadik pöddenud, agga enne surma kaks näddalad raske haige olnud, jätnud kui wamili ommadust järrele üks hobbu üks lammas ja 16 koormat Heino ja üht kuri, mis ta, kui hädda ja pudus õige suur õlleks olnud, ka õlleks wöinud ärra müa. Teine on haigest peast Urale assunikust, kus ta ammetis  olnud, kojo tulnud ja seal 9 päewa parrast  ärrasurnud ning jätnud 2 hovbust, 2 lehma  ja 5 lammast, kui maea warra jarrele. Selle wallawannema tunnistuse peale, ei pea seal maldas, kus need kaks meest ärrasurnud, leiwa pudus meel liig suur ollema, nad sõda weel üsna puhhast leiba, ilma kahjo teggewa jure pannikuga ehk leiwa jätkuta. Kiewift. Rõugetest ja ellajate tõbbest  kirjutakse Kiewi seitungi läbbi: Rõuged on jubba monni aeg siin müllamas, mis wägga paljo nori ja wanno siit mailmast omma iggawese  rahho sisse wiwad, agga ommetige on se raske öölda, kuida se haigus tõeste on, kas wägga kurri ja mahha murdaw woi mitte, sest et ta ennamiste raskolnikute seas mullad, kellest surem ossa öppetud tohtritest middagit  ei tahha teada ja nende eest, nago tulle eest ärrahoiawad. Peale selle on neil ellajate többi sureks nuhtluseks; kõik suwwe läbbi on sedda tobbe maal olnud, agga nüüd olla sedda ka linnades siin ja seal leida. Surema ossa küllades ei pea mitte wiet ossa ellajaid järrel janud ollewad; paljo perremehhi, kelle karjad käest ärralangenud, olla sure waesuse sisse sattunud,  et ei tea ennam, kuida ennast ja ommaksid  eddasi aidata. laroslawist. Tullekahjudest, mis aastal 1872 sea! kubbermangus olnud, konneleb  ..Wallits. tcadaandja" ja ütleb et seal ülle kõige kubbermango 453 tullekahjut olnud, linnades  3tl ja maal 423 se on: 9669 assutuse kohtade peal, ses kubbermangus, on 22 assutuse  kohta, iggas kohtas üks tullekahjo. Maeade arro, mis ärrapöllenud on Ülle kõige kubbermango  2867, se on : linnades 26 ja maal 2787. Kõik kahjo arwatakse 992,164 rubla wäärt ollewad, kellest 53,486 rubla linnade peale langeb. Nende tullekahjude jures on 9 wanna innimest ja 5 last ommast ellust ilma janud. Kellel just kiwwi rindus põlle, tunneb kül sedda wallo, mis need tundnud, kelle ommaksed  seal tulle surma sanud! Stawrapolist. Rööwlitest. Jgga ammetmees ellad ornmast ammeti tööst ja on 13