eest: järud essimene palk 19 ja teine 5 rubla; emma lammaste eest essimene palk 10 ja teine 5 rubla; numatud lammaste eest üks palk 7 rubla; siggade eest: kuldid 7 rubla; emmised 5 rubla; numatud siggade eest 3 rubla; wöi eest essimene palk 5 ja teine 3 rubla ja juusto eest essimene palk 5 ja teine 3 rubla. Ellajate toidust woib igga ellaja perremees kotto kasa tua, ehk ka seal näituse kommissioni käest turro hinna eest osta. Ka ellajaid, mis just näituse pärrast ei tahheta senna wia, woib todud sada, mis pärrast kommissioni läbbi auksjoni wisil ärramüdud sawad. Selle järrele kutsutakse kõiki pöllomehhi ja ammetmehhi, sest näitusest ossa wötma ja kes sest ossa wötta tahhab, peab kõige hiljemast künni 31. Mai ku päewani s. a. sedda Tartusse  näituse komiteele teadaandma ja ka sedda nimmetama, mis asja näitusele tahhab tua. Näitusele todud ellajad ja asjad peawad 28. Zunil pärrast lõunat, künni öhto kello 9, näituse  kohta widud sama. Präsident H. v. Samson. Peterburgist. 200 aastane sündimise  paew. Keisre Peter !. 200 aastase  sündimise päewaks, mis 30. Mail s. a. saab pühhitsetud, tahhab linna wallitsus mõnda selle päewa mällestusekö seada ja neist asjust könneleb Peterburgi saksa seitung nenda: L) on linna wallitsus 6000 rubla selle tarbeks lubbanud, selle sure päewa mällestusekö, Peterburgi  ja sealt ümbert kaudo paikade sündinud  asjo täieste ülleswotta ja kirja panna, mis wanna önsa Keisre Peter ! mällestuseks ja kui Peterburgi linna assutaja ehk sünnitaja mällestuseks peab jäema. 2) tahtwad nemmad peale nende 28 elementar koli, mis praego Peterburgi linnas on, Peterburgi linna jausse kaks pois-- ja kaks tüttarlaste koli assutada, mis sedda nimme peawad kandma: ..Kolid, mis Keisre Peter l. kahhe saea aastase sündimise  päewa mällestusekö allustud." 3) saab linna wallitsuse maeasse, ühhe temma saali, Keisre Peter j. pilt ehk kuju rippuma pandud.  4) peab selle mällestuseks senna randa, kus Keiser Peter ommast ellust holimata, üht randa läinud laewast, laenetest ärrawidud madrust, uppumise surmast peästnud, kranit kiwwist mällestuse sammas ehhitud sama. 5) tunneb linna wallitsus häddast üht kauba laewade seltskonda tarwis ollewad ja tahtwad ommalt poolt ni paljo, kui wöimalik, awwitada,  et ettewöetud nõu saaks täidetud. 6) olla kellegile melewald antud, järrel urida, kas Peterburgi lin seks on kohhane olnud ja ka weel woib olla, raudteede ehhituse saddama nimme kanda ja 7) peab se piddo 3 päewa turima, mis ühhe issiärraliko programmi järrele  petakse. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Uus koli seadus on praego assi, kelle kallal Saksa rigi üllemad asjade rallitajad raiuwad ja kelle kallal nad karratsewad. Jssiennesest mõista, on ühhe sesugguse sure asja jures paljo räkimist ja waidlemist, sest et se jo ammugi, ni hästi ütlema,  kui allama suggo jures nenda on, et ühhe tahtmine mitte kõikide tahtmine ja kõikide tahtmine jälle mitte ühhe tahtmine ei olle; sepärrast  peab assi ni kaua risti ja pöigeti läbbi rägitud ja sellerud sama, künni wimaks kõik tahtmised kokko passiwad, ja ühte sullawad, siis on assi õige ja korra peal. Agga millal  se sünnib? Zust ni rutto ehk pikkamöda, kuida seal rohkem ehk wähhem raudpäid teiste seas; juhtub wahhest neid rohkem ollema, kes omma punni aeawad ja teiste wasto raiuwad, siis on muidogi teada, et assi auro massina kombel ei sa minnema, waid lähhäb härgega, tassa hiljokesi eddasi, künni wimaks mõtted kokko lähhäwad. .Saksama kolid on omma tööga hea pik sam meie ees ja rahwas armastab ka paljo rohkem öppetust, kui meie rahwas, agga siiski peab koli seädus walli ja köwwa ollema, muido on assi kohhe raiskus ja öppetus kaub aega mödy. Üllem koli wallitsus ülle kölide on rigiwallitsuse polest seätud meeste käes, kes köwwaste selle ülle peawad walwama, et töö ausaste eddasi lähhäb ja seal, kus assi takkistama  jäeb, waotust peale pannema, et kõik omma  seäduslikul korral eddasi lähhäb ja kus seaduse  wanker künka tahha kinni jäeb, koli trahw, 65