nud, kes selle üle, kulda türgi wäed seisawad ja kuida nad Stambulift Adrianopeli läinud, sõnumid andnud. Peale selle on 200 Bulgaarlast  ahelas Konstantinopoli toodud, keda ka salaja maakuulajaiks arwatakse ja kelle peale kohus nende süüd mööda pead otsust andma. Kõik sönumed söa platsist peawad wahepidamata sultani paleest ja tema laua pealt läbi käima, kus ta nüüd wübimata ööd kui päewad oma ministrite ja kinaralstabiga koos istub ja tööd teeb. Peeterburgi wene seitungile antakse telegrahwiga teada, et sultani wara hakkatakse sisse pakkima; jo tal siis püksid hakkawad tuult sõeluma, et ta seda teha laseb. Balkani ja Donau söaplatsist tulnud sönumed  , mis Berlinist tulewad, könelewad ühest suuremast lahingist, mis lõuna pool Plewnat  olnud, aga kuida lugu jääl läinud ja kumma poole wöit jäänud, sest ei ole teadust antud. Et nad säälatses maakonnas tubliste saamad kokku minema ja üht merist pulma pidama, oli juba Plewna lahingist ette äranäha.  Plewna lahingist kirjutakse pärast tulnud  sõnumitest Peeterburgi saksa seitungis nenda: ..Hakkatuses oliwad Plewnas 6000 wene meest 28,000 türgi mehe wastu seismas,  mis aga künni 27,000 mehe peale suurendatud  saanud. Peale selle kirjutakse faäit, et sääl pisukesi taplusi ettetulnud, kellest see, mis Turlakis peetud, kõige suurem olnud. Shumlas peetud lahingis on Aziz pasha langenud  ja üks teine kindral raskeste haawatud saanud. Neist wiimasist Türklaste töödest on näha, et neil nöu on Shumlast otse wene kindla ja kõige tarwilikuma wastu seismise kohtade peale minna, mis neil Tirnowos on ja sääl oma ohtu poolist Bulgari mägesid awitada. Asta söaplatsist tulnud sönumed on maga pahad ja haisewad, sest et türgi söamehed saal maga hirmust tööd, wene söameeste wastu teha ja nemad köikis omas olemises, paris kiskjad metselajad olla. Esmaspäewal, 16. Juulil, peawad 4 jalawäe diwisioni senna tulema,  siis olla neil nöu kohe Türklaste wastu walja astuda. Peeterburgi wene seitungi läbi kirjutakse 15. Juulil Kurjuk-Darast: Eila käis, kommandir, ratsawägede-diwisioni kindralmajor  Loris-Melikowi juhatuse al, üks ise- äralik detashemang seda maad Bashkadüklarift künni Apist saadik läbi, waatamas, kuida asjad  sääl olla. Seda nähes olla Türklased kohe, Taipalihi küla juure tehtud pattarei pealt oma suuretükkidega hakkanud tuld andma. Kindralmajor Loris-Melikowi käsu peaie saiwad  meis üheksa naelased suurtükkid Türklaste  wastu ülessäätud ja wäga osawalt neile tuld antud, et peagi oma laskmist seisma jätsiwad;  waenlase ratsawägi sai laiale pillatud, et üks sia ja teine senna põgenes. Meite poolt oliwad kaks meest langenud ja 8 haawatud, aga Türklaste kahju olnud wäga suur. Hiljem tulnud sönumed, Wiini linnast, töendawad seda selges te, et need sönumed ja kiitused Konstantinopolist muidu tühjad iseenese  kiitused olnud, misga ta niihästi oma kui ka wöera rahwale liiwa silma tahtnud wisata ja neile näidata, kuida ja mis nemad kõik wöitnud. Wiinist kirjutakse 16. Juulil: Wene wäed, mis Eski-Zagra ja Karabunari wahele tee peale, enestele üht kindlat seisu paika oliwad teinud, säält jala- ja hobusewäega  ühel aeal, kus Suleiman pasha neid ei teadnud oodatagi, suure wägewusega tema peale läinud, kus siis ta wäed korraga laiale pillatud saiwad. Hakkatuses näitas asi, n'agu poleks suurt wöitu loota, aga aega mööda läks meie meeste asi korralikumaks ja kindral Radetski, 8 koori kommandeur, kes ise püsti jalu nende seas, ähwardas Türklase parem poole külje peale minna. Seda nähes wiskas  üks pattaljon Türklasi, oma joonistad käest maha ja kiskus ka teisi wäe jagusid enesega ning hakkasiwad tagasi minema, mis järele teised äraläksiwad, sest et meie suuretükki mehed  suure wägewusega tuld andsiwad. Waenlane  jättis 8 suurttükki meite kätte, kelle mehed  meite jalawäe meestest maha lastud saiwad.  Türklaste! ei olnud mitte üht eskadroni ratsa wage, mis tagust taganema wäe kaitsmiseks  oleks wöinud pruugitud saada. Uks rügement ratsawäge olnud neil üks penikoorm maad lahingi platsist eemal, kelle kommandir olla wastu pannud ja öolnud, et tema mitte Suleimani päralt Balkani söawägede seltsist ei ole, waid Bulgari söawägede osast, mis Mehemed Ali pasha päralt. Türgi meeste aru arwatakse ses la hingis, surnud ja haawa- 264