pea peale 10,000 pranki pantud, se on, et sellele ni paljo palka lubbatud, kes tedda rigiwallitsuse  kätte ärraannab. Uemad sönnumed. Pernust, 18. Aprilil. Eila otli meil üks wägga suur ja kallis päew, se olli meie sure ja armolise Keisre Herra sündimise päew, sel päewal sai temma 53 aastat mannaks. Jggas kirrikus peti, enne lõunat kello 10, tänno jummalatenistust.  lummal pikkendago temma ellopäiwi,  et ta weel kaua meie sure ja müratuma rigi ülle sure helduse ja tarkusega wöiks wallitseda  ja meie üht rahholist ja waigist ello temma  armoliko wallitsuse al woiksime ellada. Riast, 13. Aprilil. Meie aulik Liwima kubberneri herra, kindral-major paron von Wrangel on minnewa kesknaddala Peterburgist jälle kojo taggasi tulnud ja wallitsuse ohjad omma kätte wwtnud. Peterburgist, 14. Aprilil. Kuida wanna Saksa keisre wastowötmine ja piddu sömaaead  sawad ollema, sedda programmi leiame siin allamal: Meie suur ja armoline Keisre Herra sõidab 15. künni Gatshinasse omma sure wöerale wasto ja kui ühteteist seal terretanud,  söidawad ühhes Peterburgi, kus talli pallees lõuna söma aeg saab ollema; esmaspäewal  on lõuna söma aeg Suurwürst-Aujärje pärria jures, kellest agga keiserlik wamil ossa wöttab. Teistpäewal, kui Keisre Herra sündimise  päewal, on suur piddo ja wöeraste wastowötmine  talli pallees ja suur parade ja parrast  piddo-söma-aeg, kellest agga keiserlik wamil  ossa wöttab. Kesknäddalal suur löunasöma-aeg  talli pallees ja öhto suur palli piddo eremetashes. Neljapäewal löuna-söma-aeg Pehowis  ja öhto suur palli piddo rüütlite klubbis.  Rede söawäggede labbiwatamine ja öhto suur teatre mäng jõumeestele. Laupäewal löuna-söma-aeg Tsarskoje-Selus; pühhapäewal Kaluga rüggemendi parade ja parrast suur piddo löuna-söma-aeg; esmaspäewa! wöeraspiddo  Suurwürst Nikolai Nikolajewitshi jures ja öhto pal Suurwürsti Aujärje pärria jures ja teisipäewal nende rüggemendide eksersitsium, kelle üllem wallitseja wanna Saksa keiser on. Kuida weel eddasi saab minnema, sedda antakse  parrast teada. Peterburgist, 16. Aprilil. Peale selle, kui suur Majestät Keiser Aleksander omma suurt wõerast keisert Witlemat eila Gatshinas olli terretanud, tullid sured ja wägga kõrgest auustud mehhed peale lõunat kello 2, 15 minuti  Warshawi raudtee hoowi, kus üks wägga pühhalik terretamine olli; arruto rahwas olli neil seal wasto, neid aupaklikult terrretamas; kõik maed ollid piddo ehtes. 133 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) - Perno linna kassa-kollegium, kutsub kõiki neid, kes Perno linna posti jama piddamist I. Oktobrist s. a., ennese kätte wötta tahtwad 7. ja 10. Mai kuu päemal, s. a. enne lõunat kello 12, kui mäljapakkumise  terminidel, kassa-kollegiumi jure teatama.  Mis Lingimistega sedda wälja antakse, on enne mäljapakkumist selle kollegiumi kantseleis nähha. Pernus, kassa-kollegiumis, 2. Aprilil 1873. M 150. i Perno linna kassa-kollegium annab seläbbi teada, et linna mõisa Sauga maldas, Papsare külla koli koht, ilma koolmeistrita jänud ja kutsub kõiki neid koolmeistre kanditatisi, kes sedda kohta sada iggatsewad, õige pea omma jure sedda teatama, agga peawad ka ühtlase omma tarwitawad attestatid  kasa toma. Pernus, kassa-kollegiumis, 2. Aprilil 1873. M 153. i Maeade maksude jaggamine 1873 aasta peale, on löppetud ja wöib nüüd iggaüks iggapäew, agga mitte pühhapäiwil ja surel pühhil, künni 15. Mai kuu päewani, kassakollegiumi ees toas, kantselei lahti ollemise aeal, olgo enne woi pärrast lõunat, sedda järrel ja läbbiwadata. Pernus, 14. Aprilil 1873. Jaggamise kommissioni nimmel: J. L. Barlehn. 3 Perno linna kalameeste- ja möedomeeste ühhendud  ammet-meeste arru peab suremaks tõstetud sama ja sepärrast siis seitse uut meest meel jure möetud. Kes nende ammeti meeste kilda heita tahtwad ehk senna sowiwad sada, andko sedda näddala  aea sees oldermanni herrale A. Heinrichsett  teada. Pernus, 17. Aprilil 1873. 1 Koolmeister hea tunnistus - kirjadega ehk attestadiga, woib Pootsi walla kolis kohta sada. Kes selle peale mõtleb, tulgo omma. attestadidega Testama õppetaja  jure. «