wallawallitsus aggar on; peaksid teised neist öppetust wötma, ja ka aggaraks sama. Niast. KeisreHerra nimme päewü  pühhitsemisest. Meie sure ja armolise  Keisre Herra ja Suurwürst- Aujärje pärria nimme päew 30 Augustil, ei olle mitte ükspäinis ommas rikis pühhitsetud, waid ka Berlinis sure auga pühhitsetud sanud. Nimmetud  päewal enne lõunat on Saksa- ja Austria  keisrid omma liggi ollejatega Wennema sadikute hoteli, kus Wsnne Keisri Herra korteris  olnud, sure aupakkiko kombega läinud, onne sowima. Peale jummalatenistuse, mis seal hoteli kabbelis petud, olla suur wöeraste wastowötmine ja pnistik olnud ja kello wie aeal Austria keisre jures lõuna söma aeg 40 mehhele. Selsammal päewal olla Keisre Herra ja Suurwürstid kroonprintside saatmise al kunst-tööde näitust ja mõnda muud kunst asja watamas käinud. Enne aegne kohto mõistus. Eüropa seitungidel olli enne ja ka parrast keisrite koos ollemist ja ka just sel aeal, mõnda  kohto mõistmist ja otsuse andmist, üks teadis sedda ja teine teist asja nimmetada, mikspärrast sured wallitsejad kokko lähwad, koos on ja koos olnud; agga kegi polnud kirja sanud, mis assi neid kokko kutsub. Tössi on, üks wägga arruldane assi olli se, et sesuggused  sured wallitsejad kokko lähwad; agga  ommetige ei olle teistel melewalda egga woimust enne aego kohhut mõista ehk sedda ja teist sest arwata. Nüüd on aeg sedda teada ja sest könneleda. Üks wäljama seitung konneleb nüüd Berlinist: Se ussawus, mis möllemad wannad keisre rigid ue Saksa rigi wasto on üllesnäidanud, on omma wägge ja tähhendust ka ses asjas kindla hoidnud, et wanna sõbrus, mis Austria ja Wenne rikide wahhel olnud, ka eddespiddi kindlaks ja ellawaks  saab jäma. Saksama waenlaste rõõm, et nende, se on: Sakslaste ühhendus Austria ja Wennema wahhel saab angetama ja külmaks  ning nurja minnema, on tühja läinud ja nemmad nago habbistud sanud. Kui weel üht tunnistust tarwis õlleks, et Saksama rahhopolitik  laiemalt ja kindlama allusmüri ehk Vundamendi peale tehtud õlleks, siis on se nüüd nago temma kinnitus, et kolm keisert seal koos olnud, mis rahho siddet kinnitanud ja katkematuks teinud. Eddespiddi on, nago keige mailma politika söido assi, nende kolme keisre rigi käes, nemmad on nago kutsarid, kes kõige mailma politika wankert kohhe teel hoidwad, et nad korwale ei woi sada. Nemmad  käiwad kassi käes ühhes selle sowimisega, kõik mailma rahhus piddada ja hoida, et kussagil  waeno-tulli ei saaks lökkatama egga kellegile  kahjo tehha. Ka walwawad nad selle ülle, et kellegile ei saaks liga tehtud, maid et iggaühhele ta omma jäeb. Nenda ei tähhenda  siis keisrite koos ollemine middagit pahha, waid agga head ja kinnitab kokko leppimist ja ühhendust. Tallinnast. Tallo rahwa ollem isest.  Wimase mödaläinud aastade sess on Tallinna kubbermango tallorahwa ollemine ja ello paljo parremaks läinud, ehk kül meil ka sandid ja wilja ikkalduse aastad ollid, kus ennestele sured wöllad kaela teggid, mis parrast  rasked tassuda ollid ja ussume, et kõik ommast wölgadest weel lahti põlle. Mönnes ma nurkas kratstwad mehhed praego weel körwa taggust ja ohkawad omma raske koor ma al, agga siis loeme seitungide seest, et pärusmaa  piddajate arru mödalainud 1871 aastal  150 pead suremaks tõusnud. Aastal 1870 olnud ülleüldse 754 pärris maa piddajat ja 1871 aasta lsppul olnud jubba 904 kellest siis 787 suurt ja 117 pissukese ma perremeest omma pärris pöldo harrinud ja omma parris  kattuse al ellanud, peale selle on kaks tallomeest  pärris mõisa perremehhed olnud; selle polest on siis assi kauniste eddasi läinud. Omma made tassumiseks on nad möisnikude kredit- ja laeno kassast omma made peale laenanud  301,990 rubla, mis ka wäljamaksetud ja peale selle on weel lubbatud, agga weel mitte wäljamaksetud 62,370 rubla. Eestikubbermango  rahwa warra surus on 1871 aasta lõppu! olnud maggasinides 127,035 tsetwerti talli- ja 72,336 tsetwerti sui-wilja ja nende wallalaekate warrandus ühtekokko 391,000 rubla. Rahwa likumine sealatses kubbermangus on kaunis suur olnud; 650 meeste hinge on ennast linna hinge kirja and- 312