sest iggsMs, kel wähtzä woimalik olli, tõttas Mtsals! , teiste - rsmo watama ja omma! näitama.  Kas ussud sedda, wanna söbber!Ni tõeste kui Ma siin istun, ma ei kahhetse sedda mitte, kõige omma ello aeal, et ma sekord Tallinnas enyam päiwi ärra kullutasin, kui mul muido iggakord selle reisi peal tarwis on olnud; waid sedda agga kahhetsen ma, et mo w'a teine pool ka sedda romo ei näinud. Noh, selle eest tõin ma tale illusa kirju põlle, et meie küllas teiste naestel nehhukest ei õlle, peaaegy sedda modi, nago sa omma naesele noriko pölwes töid. Laupäew hommiko, päerp M iwist jubba polesWhomMikus, -kus ülleö ärkasin « sest ma ei wõinud tedda pilwes ilma parrast mitte nähha. Ma olleksin ka wõinud Wäggs hästi laupäewal jubba linnast wälja tulla, agga et ma just omma lomaga pühhapäewsl ei tahtnud teed sõita, fellepärrast jäin ma seks päewaks senna ja tahtsin ka hea melega uut Kaarli kirrikut ja temma! illo seest poolt nähha ja selle nore öppetaja jutlust kuulda. Laub.ane päewaks laks siis ka nendasammoti mõda, üht ja teist redisest päewast järrele M Md illu tükkisid wadates , nifamma ka üht ja teist asja tallitades, mis redisel suxel römo päewal woimalik ei olnud. Ma olleksin ka heamelega läinud omma tuttawaid tüttarlapse tibbukesi watama, kes mullo möga ni lahkelt jutto aeasid ja mulle jua andsid, agga ei ossand  ennam selle maea jure , kuhhu ma sel korral m koggemata juhtusin. Agga pühhapäewa  hommiko ollin ma aegsaste jallal. Kmda nüüd asjad läksid, sest könnelen tullewa kord eddasi. Ommalt maalt. PsrtttzA. Rahwa õhkamine. Meie linna rahwaö kratsib kõrwa taggust ja õhkab õige süddamest: mis peame söma, ja mis peame joma, ehk misga ennast ja ommaksid katma! Se õlleks ossast tõssi, sest toidus on se aasta raske murretseda! Leiwa palluke on kallis, sest willi annab pissut walja ja leiwa kõrwane meel kassinam z kartuhwled on issiärranis maddala  made peal ärramäddanud ja kõrgema made peah kus nad kül terwed, ow jälle pis- sut Ma kaswatanud > kaapstad ei tahha meel päid kaswatada jawarrane külm on kannul. 75. Septembril olli meil jubba liggi kaks kradi külma ; eks se pea perre issadel ja issiärrünis,  kel lapselik perre tagga, suurt murret  teggema? Kõik kül sulla tööst, -agga siin jures tulleb meil wäggise mele, mis pühhakirri  ütleb, ja seal loeme: „Ärge murretsege hoomse ette, küllad hoomne päew omma eest murret peab? iggal päewal saab kül ommaft murrest j. n. e." Agga eks olle innimene ikka üks nörk loom, sedda uskumas, mis pühha kirri ütleb. Näeb ta omma WMranduse sagi wäikese liga suurt murret ta kaela sadab. ZsstärM nis on waesem rahwas sureb häddM; külm pärrib ka omma ossa toita j toad peawad käetud  sama ja seks on, puid tarwis, nns agga ommast kohhast jälle kõrges hinnas ja separrast  rasked sada on; saggedaste ka ei kellegi hinna eest, sest et neid koggoniste sada ei olle. Enne olli ommetige koorma kaupa turblaid sada, mis waesem rahwas ahjo küttiks murretses;  agga nüüd on ka rabbale aed ette tehtud,  et neid ka ennam prii parrast wötta ei olle; sepärraft on rahwq ella raskem kui raske, mis neid sunnib wäggise kaebtust tõstma ja raskeste õhkama. 2OO tu hha krub!awoi tn u d. Essimesel  Septembril, on üks kaupmehhe proua, nimmega Pawonow, kes ommast issast 300 tuhhat rubla pärrinud, ni õnnelik olnud, 200 tuhhat rubla losimise jures wöita. Eks olle tossi: ..Kellel on, sellele antakse ja kellel ei olle, selle käest wöetakse weel ärra, mis tal ON." ' lUast» Uuro mässin. Uuro massinatest  ei olle meie päiwil ennam pudo, neid leiame raudteede ja merre pealt ning La mõisa rehtedest, agga pärris maante peas, ei Me sedda loma kül weel kellegi silma putunudi. Noh, panne tähhele w'a kassowend, kullabsame neid - pea ka maanteede peal, issiärranis kiwwi teede ehk Shasseede peal naggewad jookswad. Ollime pari näddale eest paar päiwi Ria linnas  ja seal putus meil üks sesuggune loom koggemata silma; mis Inglismaalt olli toduh. Muido omma näo polest olli ta pea sedda 317