omma käega allakirjutanud, mis nüüd wibimata peab täidetud sama» Uemad sönnumed. Berlinist, 29. Mail. Meie suur Keisre Herra on würst Bismarki omma juttule tulla lasknud. Mönne asja tallitust parrast, rahhoteggemise  loppetuseks, samadMaksa-ja Prantsuse  Ma sadikud Prankwurte linna kokko tulleraa,  et neid tallitada. Austria rigi wallitsuse  ja krahw Shambordi wahhel on manna paawsti ilmalike wallitsuse parrast mõnda läbbiräkimist ja õiendamist olnud. Kuida kuulda, odetakse Kreka kunningast Emsi tulewad.  - Rahwa koggo Wersailles olla nõuks wötnud Orleansi printsi peale langenud wallitsemist  wastowötta. Berlinist, 31. Mail. Parlamentile olla nende praeguse koos ollemise aeal üks seaduse punkt läbbiwadata ja kinnitada antud, mis jarrele nelli Miljons taadert keisre Willema kätte antakse, et sedda, kui rahwä tänno, kõige waprama Saksamaa sõaüllematele peab Hggatud  sama. Wöeraste hulk, kes söawäggede sisse minnikut, Berlim linna, watama tullewad, kasmab iggapäewaga..Saksa söawäed on Seine makonnast hakkanud wälja minnema. Zules Wawre on üht ümberkäidawat kulutuse kirja wälja andnud, kus sees ta teada annab, et Napoleoni wämit ja temma jüngrid wägga suurt süüd sest kannawad, et mässajad ni suurt söa tuld Uärisis põllema Ber linist, Junil. Keisre Willemal olla nöu, ni .pea kui soawäggede Berlini linna sisseminnemise piddo mödas, Wennema Keiserliko  majestätide jure wöeraspeule minnas Emsist antakse teada, et Würtembergi künmngas  senna tulnud, Keisert Aleksandert watama ja temma jure wöeraspeule. Berlini st, 2. Juni. Keiserina Augusta tulli Baden-Badenist eila koeo ja on selle tee peal Emsist läbbi tulnud, kus ta Keisert Aleksandert  watamas käinud. Kaiser Aleksander  on eila Emsist Koblentsi sõitnud, et seal Prantsusemaalt taggasi tullewat Uleksandre kaardi - rüggementi jarrelwadata. Tännane „Rigiteadaandja" könneleb sönna sönnalt sest seadusest kuida Elsaö-Lootringen Saksarigi külge langeb. --- BreslauG antakse teada, et nende linna teatre maea jälle ärrapöllenud. Berlinist, 3. Junil. Keiser Willem reisib tullewal teisipäewal Emsi, et Keisre Meksandre jures üht lühhikest wöeraspiddo piddada. Baieri kunningas olla Preisi kroonprintsi pM " lunud, Münheni linna tulla, ette tullewal paiwil Prantsusemaalt taggasi tullewa Baieri söawäggede Münheni linna sisseminnemise piddust  ossa wötma. Berlinift, 4. Junil, hommiko kello pool ühheksa. Kõik lin on piddo ehtes ning jallal ja otab pikki silmi wäggeds sisseMarsimist. Jlmuke on wägga hea. Kõik linna ulitsad on köiksuggu ammetnikusi, kes omma lippudega  ümber marsiwad, ni täis, et ennam põlle wöimalik läbbi sada. Rahwa rööm märamata  suur ja wöeraid koggub ikka rohkem jure ja nende arru on jubba kaunis suur. Keiserlik  loss kubbiseb suri wöeraid täis. ' Mönnesuggused sönnumed. Mönne päewa eest tulli, nenda könneleb Ris seitung, üks wöeras ja tundmata mees ühhe meie habbeme ajaja jure ja pällus oige ruttust temma habbet mahha ajada. Habbeme ajaja ei olnud na unnine mehhike, waid üks kaks kolm olli habbe sebitud, wöttis nugga ja kui hakkas habbet ajama, olli üks akurki ta näppo  wahhel; taples omma abbilisega, et sedda nuggade sekka olli pannud; wöeras immestles, kuida üks sesuggune eksitus tulnud ja käskis tedda ruttata. Ta tõmbas sure ruttuga teise noa ja ennäh immet, sel olli terra assemel üks papiros. Nüüd ei möttelnud meister muud, kui et ta abbiline temmaga mängib, kärratseb  ja tapleb waljem, kui enne ja wöeras sai ka wihhale, et ta ni kaua aega peab wiitma.  Agga kus on siis noad ? Jah, meister leiab neid wimaks omma taskust, siis läksid silmad lahti ja ta näggi ärra, et se, kelle habbet  ta piddi ajama, üks kunstmeister olli, kes omma kunsti habbeme ajajaga Mi katsunud. Eestirahwas nimmetab üht sesuggust silmamoondaja.  193 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 29. Mail 187). Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn