samad nad tannase päewa peale mõtlema; tänna  tulletawad nad mele, et nende praeguse ellu allusmüür ehk wundament seal paigale pandud, mikspärrast nad ka selle kolile surmani tahtwad  truiks jada. Kuida seisawad meie metsad? Se üllewägga tarwiline küssimine tarwitab ka üht head ja tublit wastust, mis siin allamal ka same leidma. Meie metsad sullawad aasta aastalt ikka ennam kokko ja kadduwad meie silmade eest ja kust se tulleb? Ossast sest, et puttukad ja mardikad, metsadele suurt kahjo tewad,  nenda et puud pödduraks jamad ning aega möda ärrakuiwawad ja nenda sured tükkid  maad laggedaks jamad. Teiseks röhhuwad innimesed metsa pind omma põldudest ikka kaugemale ja tewad maad, mis metsa alt ollid wälja kiskunud, põlluks ja laiendawad sel kombel  omma pöldusi ja heinamaid. Kegi ei mõtle agga selle peale, kui assi nenda ikka eddasi  lähhäb, et siis ka wimaks aeg tulleb, kus maa-tööde teggemine seisatama peab jäema, sest et Jummala lodus, et pöldo ja metsa ühhe Lassa ma peal peab ollema, rikkutud saab, ning seläbbi, et metsad laggedaks raiutud samad,  kahju teggewa tormidele lahket rumi tehhakse,  pennikoormate kaupa wilja wäljadele kahjo tehha; sest midda laggedamaks maad tehhakse, sedda kuiwemaks nad ka samad ja sedda saggedam teeb põud wiljale pollude peal kahjo; nago se kõrbe made sees nähha, sest nendega kaowad ühhes ka niiskus ja kaste. Agga nüüd wimaks: kuhhu jäeb se kenna laulo heal metsast? Kuhhu selle maakohha kennadus,  kui kõik metsa tukkad, mis pöllude ja heinamade wahhel, samad ärraraisatud ja mahharaiutud?  Kuhhu peawad siis kennad laulo linnud pöggema ja kust ellopaika leidma? Sellega  põlleks meil kül suurt teggemist, se õlleks nende omma murre; agga kes kaitseb meid kahjoteggewa mardikate eest? Tännini ollid linnud  nende wastased, agga nüüd, kus linnud ärraläinud, on neil prii melewald meile ni paljo kahjo tehha, kui ial jöudwad. Metsasid kossutada ja kaswatada, õlleks ennam ehk wähhem,  mõisa wannemate ning ka pärrismaa piddajate  kohhus, sest et mets temma pärris kohha põhjus kaptal on, mis rooste ei rikku. Kes sedda mõtleb: Midda rohkem pöldo, sedda su- rem saak, sellele ütleme meie: Midda ennam metsa, sedda ennam on so koht wäärt. Kummal  peaks nüüd õigus ollema, selle peale wastago  teised, kes sesugguste asjadega parrem tuttawad. Tallinnast. Ilmadest. Tallinna seitung  juttustab 12. Detsembril: Mödaläinud päiwil olli meil kaunis walli külm, mis künni 20 kradi peale alla läks, agga tänna lööb ilmuke  pehmeks, et kergema ridega woib toast wälja minna. Meie reidi pealne on omma prowi tubliste wälja piddanud, egga põlle lubbanud,  et külm temmale õlleks wöinud kaant peale panna, sest ni kaugele, kui silm wadata üllatab, on sulla wessi silma ees; ka laewade käimine lähhäb wanna wisi eddasi; sest peale selle, kui eila üks laew ommsd purjud olli õlles  tõmmanud ja wälja purjutanud, tulli üks Amerikamaa aurolaew jälle sisse. Paidest. Pärris rõuged. Kuida Paidest  kirjutakse ja Ria seitung sest könneleb, olla seal ümberkaudo pärris rõuged laste ja wannade kallal ja limma ei olla kussagilt sada,  et woiksid röugid panna ja nenda keelda pärris röugid laiemale laggunemast. Eestimaa  tohterdamise wallitsus olla ommalt poolt teada andnud, kust limma sada woib ja se on Pleskust, mis agga maal ellawa röuge pannejatel  wägga raske on, sealt sedda kätte sada, tarwitab ka paljo aega, enne kui samad, senni wöiwad pärris rõuged wägga suurt pahha tehha. Harkowist. Protses. Zubba monni aeg taggasi, sai seal üks wanna ja ellatand mõisnik, nimmega Donets-Saharshewski, ärratappetud.  Temma mõrtsukat ollid kätte sadud  ja nende üllekulamise protses ka ni kaugel selgeks sanud, et assi õlleks pea lõppenud, agga üks süüdlane, nimmega Kriwokobilski, olla tunnistanud, et wanna möisniko omma õepoeg Pohwisnjew, kes se ainus temma märatuma sure warranduse pärria, ka seal tapmise jures nõuks olnud. Se kaebtus ja sü tõstmine panneb  selle protsessile, nago ühhe ue tee jalge alla ja allustab üht uut protsessi, miS' issiärranis  sepärrast, et Kriwokobilski kõige en- 4