data ja sealt kord ka nattuke Moskwa linna mmna. Nekrudite weddamise ülle, könnelewad  pea linna seitungid, kuida selle polest teede ülle ollewa ministeriumi polest seatud ja kinnitatud. Praego nimmetud ministeriumis tehhakse, kuida Peterburgi wenne seitung sest könneleda teab, holega tööd ja seatakse kuida se süggise, Nowembre ja Detsembre kuude sees wöetud nekrudid ja tenistusse astuwad nored mehhed, ilma sure waewata, eddasi wöiwad sada. Raudteede wallitsuse poolt antud ring kirja läbbi antakse ka ühtlase teada, et se praego söa ministeriumil weel mitte woimalik põlle, selgeSte teada anda, kui paljo nekrutist ühhe woi teise raudtee peal eddasi weddada on, arwab  ommetige, et nende arru mitte paljo rohkem,  kui 20 protsenti rohkem saab ollema, kui tännini olnud. Palwe. Seitung „wenne maailm" ütleb  teadwad, et mitto möisade ommaniko ja pärris herrat, öhto polisest kubbermandudest, olla domäni ministeriumit pallunud, üht seadust  wäljaanda, kus sees tallopoegadel keeldud on, omma ellajaid, nago se tännini prügiks olnud, mõisa metsades, kus issiärranis nored puud kassumas, sööta ja karjastada. Sesuggune  pruuk rikkub kõik metsa wirtsahwti ja ahwaldab wargaid metsa kallale ning rehkendab  neid saggedaid metsade pöllemesi. Peale selle olla nad pallunud, tallorahwale sisse piratud  karjamaad anda, mis umbes nenda on, et igga tessatini pöllomaa peale 10 tessatini karjamaad on. Mälles tuse kuju. Tsarskoje- Selo aedas ühhe tige äres, kus issiärranis üks wägga illus koht, on ärrasurnuv Tsesarewitshi  Nikolai Aleksandrowitshi pilt alapastri  kiwwist, wägga kennaste walmistud ja üllespandud. Meister, kes sedda malmis teinud  , olla, kuida seitungid kidawad, wägga trehwanud; pilt olla wägga önsa Suurwürsti Tsesarewitshi näggo. - Somemüalt. 00-külma st. Kuida siin meie jures, nenda ka siin ümberkaudo iggal maal ja ka Somemaal, on Juli kuu 8/9 päewade  wahheline öö külm wägga paljo kahjo teinud. Helsingworsist kirjutakse, et põhja ja hommiko polises Somemaal, üllemal nimmetud  öösel, külm wöeraks käinud. Kui suurt kahjo ta ei olle kohhe wöidud ätzra nähha ja nimmelt sepärrast sest et se kohhe nähha polnud, kui paljo willi külma läbbi kahjo sanud. Kui suurt kahjo külck kartuhwlitele teinud, on kohhe silma ees, agga muu wilja jures ei olle se mitte kohhe nähha. Kartuhwle warred on se külm ärrawötnud ja kuida Kuopiost teadustakse, on seal nihästi rukkid kui odrad ja kaerad külmast ärranäppistatud.  (Tall. seit.) Warfhawist. Minne ja te nendasammoti.  Römus, wäggarömus on kuulda, kui kellegi südda teise häddast saab ligutud, et omina käed russikast lahti teeb ja häddaliste  hädda kergitada aitab. ..Wall. teadaande" könneleb, et Polamaal üks mõisnik, kette maa peal suur tullekahjo rahwale wägga suurt kahjo teinud, selle õnnetuma rahwa krono maksust', mis ühtekokko 4000 rubla suur, on ärramaksnud ja peale selle 5000 rubla neile kinkinud, kellega ennestele murretseda woiwad, mis häddast tarwis, ja siis rukkid jahmatada ja jaggada lasknud. Otse nendasammoti olla temma ka lubbanud ehhituseks kiwwa, telli skiwwa,  lubja ja puid ni paljo anda, kui agga tarwis ja nimmelt waestele üsna ilma hinnata  ja teistele öddawalt ja makso eest, mis neil agga 20 aastat aega maksa on. Moskwast. Suur küllaline. Austriamaa  e rts hertsog ?tl b recht, kes meie sure Majestätil, Keisre Herral wöeraspeul olli, on ka üht reisi Moskwa ettewötnud, et ka seatatsed tähhelpannemise wäärt silmata ja linnaga ennast tutwastada. Kui temma kõik kroono asjad olla läbbiwadanud ja neid immestanud, ta olli jo kolm päewa seal paigal olla temma esmaspäewal 8. Zulil omma liggi ollejatega, kaupmehhe Vardini tallist ja ja hobbusid watamas käinud, kus Lemmale kõige parremad hobbused jookstes ettetodud. Selle peale olla keiserlik kõrgus Petrowski- Rasumowskisse sõitnud, sealast holländrerei ehk pimaproduktsioni, parki ja kirrikut, watama. Wimases olla temmate üht ewangeliumi ramatud  näidatud, kuhhu keiser Peter I- omma 252