Mis teeb nüüd Türgi walitsus, et need asjad kõik õiendatud ja need kohused kõik täidetud saaksiwad? Tema peab Inglasega sõbrust, ässitab siin ja seal ja walmistab -ennast kõigest jõuust sõa wasta. Suure kiirusega ehitab ta Wenelase wasta kindlusi Galliipoli ja Tshataldshi wahel künni Musta mereni. Austria wasta seadab ta niisama omad sõawäed Mitrowitsu-Saloniki raudtee piiridesse ja ehitab sinna kindlusi. Inglaste laewad käiwad aeg ajalt Mustameres hulkumas, et näha, kust Wenelasele teed Mustamere  kaudu kinni wõiwad panna, kui tarwis. Aadria merest künni Musta mereni seisab kõik sätendawais sõariistades. Kõik on walmis, igaüks oma kasude eest seistes, kui muud nõu enam ei aita, sõariistade käest abi otsida. Kes saaks siis wõitma? Mis tugew ja elule sünnis on, see saab elama jääma,  mis aga mädanud ja kõdu, see saab hukka minema. Balkani poolesaare peal on palju asju, kellel elu-wõimu enam sees ei ole. Seal on aga ka palju uusi awaldusi, kes nagu noor mets wana seest üles ajab. Meie wõime julgeste uskuda, et üksi need asjad ja olekud elama saamad jääma, kellel tõeste elu-wõimu sees on. Poliitika ringwaatus. juba rohkeste werd ära walatud. Kui'lnglaste Fõnumed tõtt rüägiwad, siis on nad mitmes lahingus juba wõitu saanud ja ka mõned kindlused Asghanistaanlaste käest ära wõtnud,  nagu Alimusjidi ja Budsawali kindlused. Nende sõawäed tungida juba Kaabuli ligidale. Kõik need wõidud ei taha aga weel palju tähendada. Aastal 1839 oli Inglane ka juba Asghanistaani ära wõitnud ja oli tema päälinna sisse tunginud, aga pärast käis nende käsi seal nii halwaste, et terme Inglaste sõawägi  hukka sai, nii et Jaanuaril 1842 nende 16,500 mehest aga üksainus, vr. Brydon, peasis, kes sellest hirmsast Inglaste hukkamisest sõnumeid India maale mus. Afghanistaan on üks mägistiku maa, kuhu talwel wäga raske on Jndiamaalt sõameestele moona järele wiia. Wõib olla, et Inglased jälle nagu hiire lõksu lähemad, kuhu neid kergelt sisse lastakse, aga kust raske wälja peaseda on. Oligi juba kord nii lugu, et mäerahwad praeguses sõas Inglastele juba läbikäimist Alimusjidi.. ja suure sõamäe rmchel, , kes maa sisse edasi tungis, kinni oliwad pannud. Inglastel olla aga pärast jälle korda läinud, seda teed lahti teha. Inglismaa parlament on 5. Detsembril (23. Nowembril) kokku astunud, ning teda alustamas troonikõnes näidatakse, kuidas Asghanistaani emiir waenlust awaldanud ja Inglaste tagasi saatnud, ning kuidas Inglismaa  auu nõudnud, Afghanistaaniga sõda alustada, n. n. e. Et see sõda parlamendis palju waidlemist sünnitab, oli ette näha. Kõik wabameelelised parteid on Gladstone juhatamise all ühte nõuusse heitnud ja päriwad Beaconssieldi ministeeriumi käest otsust, mis selle Afghanistaani sõa eesmärk on ja kui kaugele walitsus  selle sõaga tahab minna. Nimelt sellepärast on wabameelelised parteid nii tigedad praeguse walitsuse peale, et praegust sõda enne parlamendi kokkuastumist wabameeleliste süüks katsuti ajada. Kui walitsus selle partei käes oli, olla ta Asghanistaani asjad hooletuse sisse jätnud ja ei olewat emiiriga mitte õigel ajal lepingut mõistnud teha. Nõnda on siis konserwate partei, kelle käes praegu walitsuse ohjad seisawad, sõa süüd oma pealt ära katsunud weeretada wabameeleliste  partei selga, mis need aga sugugi kanda ei taha. Rahwas on Inglismaal täitsa Asghanistaani sõa wasta. Seda teab seal igamees, et mitte raske töö ei ole Asghanistaani maad ära wõita. Aga nii pea kui ta ära wõidetud on, alustawad alles raskused. Kui mitte Inglismaal wõimalik ei ole, jäädawalt 100,000 sõameest Afghanistaanis jalgade peal ja sõamundris  hoida, siis on tema olek seal ikka kardetaw. Ümberkaudsed mägede rahwad saaksiwad ühtepuhku tema meeSte peale langema ja kui kusagil mõni weikene  wiga sünniks ehk mõni nõrkus awalikuks saaks, oleks kohe üleüldine mässamine põlemas. Sellepärast näeb Inglismaa rahwas ära, et Asghanistaani sõda temale lõpmata-MlMkulu, aga wähe kasu saab tooma. Prantsuse maal on eestulewad ftnatoride wa- rahwast liikuma panemas. Need walitsemised annawad selle üle otsust, kuidas Prantfusemaa  seestpidine poliitika edespidi saab olema. Saamad  selle walitsemise juures republiiklased wõitu, siis on nende käes parlamendis ja senatis healte paljus, ning ette on näha, et siis Prantsuse praegune walitsus üheks tugemaks walitsuseks saab siginema. Seda aga ei taha Bonapartistlased ja mõned muud parteid mitte sugugi. Praegu katsumadu nende ajalehed Prantslasi seeläbi hirmutada, et Euroopa monarhiid ühes nõuus Prantsuse republiigi wasta saada ette astuma, ja nimelt  wiimaste mõrtsukate nurjatuma tööde pärast kuningate  elu wasta. Seesuguste parteidel, nagu Bonapartistlased,  kes wäewalla rõhumisest elawad, on üksi siis lootust jõuda, kui inimeste seltslik tundmine raskeste maas seisab. Seltsliku elu terwes olekus tunnewad inimesed oma wäärtust ja rõhkujate  püüdmistel ei ole seal mitte sigitawat maad. Sellepärast katsuwad ka need wana-aja parteid ja jesuiidid  inimeste seltsi sagedaste kunstlikult seesuguse maharõhutud waimu-järje sisse kukutada. Nemad teemad  kõik weiksed asjad ja juhtumised suuremaks, kui nad tõeste on, ja aitawab ise ka ligi, et seesugust tarwitawaid  juhtumisi sünniks. Aga meie ajal on inimesed  juba liig tutwad seesuguste kawaluse teedega, kui et nad palju weel mõjuksiwad ja nende peal kõndijaid  igal segtud eesmärgile wiiksiwad. /Saksamaal on keiser Willem walitsuse ohjad jälle 'oma Mte wõtnud jä Preisi parlament peab oma istumisi. Aga Saksamaa seestpidine olek on nii kurb, et nagu raske koorem Saksa rahwa peal rõhub. Sozialisti  seaduse põhja peal on 57 meest Berliinist wälja saadetud, nende seas ka 2 parlamendi liiget. Kõikidel jääwad enamiste suured perekonnad maha, keda nüüd linn peab toitma. On nüüd ka walitsusel küll õigus seda teha ja on see tema kohus, siis on seesugune olek siiski suureks koormaks Saksa rahwale. Ka Itaalia kuningale on nõu antud, sozialistide  ja internatsionalistide wasta ja nende hukkamiseks iseäralisi seadusi teha, aM see wabameeleline kuningas on wastänud: „Kui need herrad mõrtsukad usuwad, et meie ennast neist wanameelse seaduste tegemisele laseme sundida, siis eksiwad nad wäga. Sawoieni kuninglik sugu ei saa ilmaski wabadust surma alla heitma." Seal on siis ära tuntud, et mõningad hullud mässajad iseenesest saawad ära kaduma, kui aga igal pool auusaste seaduse korda ülewal peetakse ja HWjs waimuharimise järg walitsema on Hakanud. ' f Austriamaal on nüüd wiimaks uus Ungria ministeerium  ommeti ka walmis ja kokku saanud. Uued ministrid krahw Szapary ja paron Kemeny on oma Lruuuse wande 7. Detsembril Keisri ees ära mandunud. Rumäänia sõawäH on nüüd ka juba maa sisse läinud ja selle maa enese alla wõtnud, ilma et midagi pahandust wahele oleks juhtunud. Neid on seal igal pool suure hõiskamisega wasta wõetud. Ka Persia shahh on nüüd Eüroopa suureriikidele  ühe ringkirja kirjutanud, kus ta palub, nemad peaksiwad selle peale tungima, et Türklane oma kohust Persia wasta Berliini lepingu järele täidaks. Selle lepingu  järele peab Persia maa Türgi riigi küllest Kothuri maakonna omale saama, aga Türklane ei ole seda maad Perfiale "wses mitte,kätte annud. Konstantinoopolis on jälle suur ülema riigiametmküds  uuendamine olnud. Kheireddin-Pashaa on Savset - Pashaa asemel suurwesiiriks saanud. Peale selle on Osman-Pashaa sõaministriks, Nourian-Zade Sheikh-ül-Islamiks ja Riza-Bei Sultani esimeseks sekretäriks tehtud. on weel Said kõhtude ministriks,  Kadri seestpidiste asjade ja Karatheodori-Pashaa  wäliste asjade ministriks nimetatud n. n. e. Nagu meie tänased sõnumed omalt maalt näitawad,  on meie armuline Keiser ja Riigi-isa Moskwas  tähtjaid sõnu rääkinud, mis iga Weneriigi alamat  suure rõõmuga täidawad. Need meie armulise Keiserliku Majesteedi sõnad awaldawad meile kõige pealt rahu lootust. Rahu soowib meist jo igamees, ja rahu saab olema, kui ta auuga olla wõib. Töiselt awaldab meie armulise Keisri Herra sõna, missuguse  tee peal meie riigi edenemine edasi wõib sigineda. See tee on „seaduse tee", kelle peal Weneriik seiemaale  on edenenud ja edespidi saab edenema. See seaduse tee on meile jo igaühele tuttaw. Tema awaldused  on nimelt kõik need praegusest walitsusest elusse kutsutud wabad seadused, nagu: pärisorjuse kautamine, uued kohtud (mis jo ka Eesti rahwale pea saawad tulema), waldade isewalitsus, uus sõateenistuse seadus,  waba seltsi-elu ja palju muid. Ka Keiserliku  Majesteedi armuline süda awaldab ennast Tema suurtes sõnades. Need sõnad tunnistawad, et noored inimesed, kes praegu haleduse wäärt kombel Weneriigis  mässawad, eksitatud on ja eksitamise läbi seesuguste kõwera teede peale on juhtunud. Tulgu need eksitamised  wõeralt maalt chk olgu kust taht riigi waenlaste  poolt, nimetatud eksitud noorte inimeste püüdmised  ei seisa mitte elu tarwituste põhja peal, waid on nagu wõeramaa taimed, kellel pitka kestust meie terwe kliima sees ei wõi olla. Iga truu riigialam aga peab ühes aitama, et meie maa seesuguste wõeramaa taimedest  puhas saab hoitud. Niisugused wõeramaa taimed  ei mahu mitte meie riigi seadusliku edenemise sisse, waid takistawad teda ainult, nagu seda meie riigi wastalised soowiwad. Sellepärast on iga riigialama  esimene palwe: Issand kaitse meie armulist Riigi-isa, kes meid kõiki nii armastawalt omas südames  kannab, ja tee kõik meie wastaliste kurjad nõuud häbiks! Omalt maalt. sedEestikeeles trükitud. Selle pealkirja all tuleb  täMzärelseisaw  kiri: „ Hilja aja eest tagasi on Keiserliku Majesteedi  kantselei 11. jaus raamat wälja tulnud, kus nagu sõna-raamatus kõik need sõnad, mis kohtudes pruugitakse, Wene- ja Saksakeeles ära seletatakse, nimelt see jagu, mis Sakslastele tarwis läheb, see on: Saksa- Wenekeele jagu. Et aga mitte üksi Sakslastel tarwis ei lähe, Weneriigi seadusi sügawalt tundma õppida, waid ka Eestlastel (ja Lätlastel), siis oleks wäga hea asi, kui seesugune raamat ka wiimastele walmistatud saaks. Et aga seesugune töö oma tosin aastaid kõige wähemalt ära tarwitab, igal wallawanemal (kui töised inimesed nimetamata jätame) aga peaaegu igal päewal tarwis läheb, uusi seadusi, mis ühte puhku kubermangu seitungites kuulutatakse, lugeda ja tähele panna, neid seadusi ehk patentisi aga üksi Saksakeeles kuulutakse, siis oleks wäga soowitaw, kui kõik uued seadused, mis wälja tulewad ja mis ka Saksakeeles kuulutakse, ka Eestikeele ümber saaksiwad pandud. Meie maa wallawanemad on läbistiku auusad mehed, kes oma ametit mõistlikul kombel pidawad, aga nemad waesed (!) ei mõista mitte Saksakeelt! Kes seletab neile nimetatud patendid ära? Seda teeb walla kirjutaja (kui ta seda omale waewaks wõtab.) Aga ka suur jagu walla kirjutajaid mõistawad wäga puuduliselt Saksakeelt. Igal korral on aga ikka ka kõige targem wallawanem wallakirjutaja õpipois. Sellepärast oleks wäga soowitaw, et edespidi, ehk juba uue aasta alastusega  kõik „patendid", mis wallamajadesse läkitatakse, ka Eestikeele ümber saaksiwad pandud. Kes paremat  nõu teab, see näidaku, kuidas rahwas seadust wõib tnndma õppida, kui wõimalikuks ei tehta, et ta seda seadust wõib mõista." ö. 4. Nagu meie lugejad teadwad, põles suwel Wiliandi Saksa hantwärgi seltsi maja ära, nii et aga suur saal üksi järele jäi. Nüüd on põlenud hoone jälle palju suuremal mõedul ülesse ehitatud ning oli 19. Nowembril tema pühitsemine suure pallipiduga,  kust paar sada pidulist osa wõtsiwad. Päewal warem andis ehituse komisjon omast tööst seltsi koosolekul  aru, kus teada saadi, et ehitus umbes 6000 rubla on maksma tulnud. Kui meie selle peale mõtleme,  kuidas ehituse materjali suwel raske on ligi muretseda, siis peame seda suurt hoolekandmist kiitma, kellega uut maja edendadi, ning tunnistama, et töised seltsid Wiliandi hantwärgi seltsi omale selle poolest eeskujuks wõiwad wõtta. Nigrutite wastawõtmise komisjon on Wiliandis oma tööd 14. Nowembril lõpetanud, peale selle kui 9 istumist ära oli pidanud. Liisku on kolmes  kantonis ühtekokku 865 meest wõtnud (mullu 872 meest) kellest 252 meest wäeteenistusse astusiwad (mullu 281 meest). Neist oliwad, nagu „Felliner Anzeiger" teada annab: 7 Sakslast, 1 Wenelane ja töised kõik Eestlased. Wähema teenistuse-aja õigused oliwad 9 mehel, kellest 1 pooltõist, 2 kolm ja 6 neli aastat teeniwad. Läbiwaatamisel leiti teenistusele kõlbmatad olewat 85 meest. Keha nõrkuse pärast anti üheks aastaks künni tulema liisutamiseni siginemise  aega 29 mehele; õppimise lõpetamiseks jäiwad 3 meest tulewa aja peale ja oma waranduse õiendamiseks  2 päriskoha omaniku. Tulemata oliwad jäänud  16 meest, kellest 3 surnud pidada olema, 4 mängis,  1 haige ja töised teadmata asjade pärast. Parandamiseks  läksiwad linna hospitali 11 meest ja ülewaatamise  alla 5. Wiimastest on 4 meest, nagu uus käsk iseenese terwise rikkujate kohta nõuab, Riia sõa hospitali saadetud. Inetu küll kuulda, et ikka weel seesugust mehi maailmas on, keda sõateenistuse hirm oma termist jõledal kombel ajab rikkuma. Seesugused mehed saadetakse nüüd kohe Riia sõa-hospitali, kus neil mähe lootust on, oma pettusega lahti peaseda. „RLmMe Leituygis" herra I. 8. oma ässitamise " wasta edasi. Selle ajalehe 271. numris tarwitab ta seks meie kirja 40. numri seest, mis ta kaunis tugema sõnadega ümber on pan-