ärra leiganud. Jrima seitungid püüdwad kurjateggiad wabbandada ja ütlewad sedda koggemata juhtunud ollewad; agga siis ütlewad  teised wasto: se olla melega tehtud. Üks neist rööwlitest karranud teiste seast wälja, hallanud ninna otsa kinni ja leiganud noaga tükki otsast rnahha. Politsei olla üht neist rööwlitest  kätte sanud, kas temma just ninna leikaja, sedda ei tea meel kegi. Selle weikese paastuja tütterlapse surma ülle tewad seitungid wägga suurt,farra ja möistawad nende kahhe tohtrele sest suurt süüd, et nad sedda last, km naggid tedda nõdremaks  jäwad, wäggise põlle sundinud toito wötma. Pissukene surno sanud kus siis awwatikuks sanud, et ta mitte ilma toiduta põlle ellanud, waid et se aina pettus olla, kur ütlewad tedda paastunud ollewad. Kaks näddalad enne surma peab ta weel finud  ollema. Sedda olla ta sissikond tunnistanud,  sest ükski solikas ehk toido kanal põlle ummistud olnud ja weel muud märgid mis tohtred seal öölnud ollewad. VristolL linnas Inglismaa! on 16. Detsembril  sealatsas teatres ni paks rahwas koos olnud, et 18. innimest ärrapiggistnd ja iggaWeöte  maggama pandud. Weneöigist» Nad olla Santa Maura linnast telegrahwiga sönnumid sanud, et se praego nimmetud lin raske mawärrisemise läbbi linnade nimme kirjast mahha kustutud; seal ei pea ennam muud järrele janud ollema, kui paljad kiwwi warremed. Kas innimest ka seal jures surma sanud, põlle teada antud. Aeawiteks. Anatomie.*) Hilja aea eest läksid kaks allamat suggo naesterahwast Berlini linnas Anatomie maeast möda, mis üks märato suur maea. -- Otse sel korral olli üks sealane laulo koor seal koos õppimas ja laulo prowi Anatomie on üks Kreka kele sönna ja tähhendab meie kele üht maea/kus surnud innimesed tohtrite õppimise parrast sawad üllesleigatud ja keik kehha ühhest lcchti arrutud. teggemas. Et seal rohkes te rumi, sepärrast hakkänud seal koos käima. Sest maeast möda minnes olli jälle laulo heäl ulitsale kuulda ja üks neist möda minnejast naesterahwast  kössis teise käest: .Mis maea se siin on?" ..Eks sa tea wadder," kostis teine,, ..se on Anatomie, seal sawad innimestel köhhud üllesleigatud." Hallastaja Jummal!" ütles teine," kule kuida nad seal karjuwad. Kui meie hea kunningas sedda peaks teadma!" Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polost lubbatud. Rigas, 28. Detsembril 1869. 7 Teadaandmised. Perno wogtei - kohhus annab seläbbi teada, et rae - kohto kässo veale 13. Detsembril se aasta M 3050, need maead omma krundidega, kelle eest krono maea maksud meel mitte maksetud põlle, keige kõrgemalt kinnitub seaduse 25 ja 26 punktide järrele  ni kohhe awwalikult peawad ärramüdud sama ja sepärrast samad siis 26. ja 29. Januaril 1870 siin allamal nimmetud maead awwalikult ärramüdud:  ZLrnnK sees: I. kwartalis: M 31/31 G.Schropp. 44 A. Kostin. k. Allewil: 11. kwartalis: 25a Peter Kusik. M 113 Hans Kösel. M 124 Petrowits. M 134 Annus Saar. M 15 Lesk Lungart. .NlO6 Friedrich Jürgensi  pärriat. M 110 Paul Diesfeldt. 111. kwartalis: 62, Adam Andrei pärriat, M 33a Jaan Pangus. M 37 Feklist Settkow. M 92 Aleksander Serkow. M 100 Anna Kutinikow.  M 144 C. G. Theurichi pärriat. M 146 Maggasini üllewaatja Kristian. M 155 Jaan Popp. M 164 Margaretha Tiets. M. 166 Semen  Jurri. M 176 Püttasseppameistre Greve. M 190 Kotlep Otto pärriat. v Üllejõe allewis: M 23 Mihkel Nurm. M 40 Jürri Jurrisson. M 44 E. Höflinger. M 69, Jaan Bruus. M 125 Kustaw Jakobson. M 131 Pridrik Tiets. M 177 Mart Neital. ja samad keik, kes üht ehk teist neist maeadest osta tahtwad, nimmetud päiwil ja iggakord enne lõunat  kello üksteistkümmend wogtei-kohto ette kutsutud  omnta pakkumist ja üllepakkumift pakkuma ja siis otama, mis jurelömise pärrast saab mõistetud. Pernüs, rae-koea peal, 29. Detsembril 1869. Oberwogt Brakmann. M 1174. Sikkertär A. G. Mors. 2 Perno wogtei - kohhus annab seläbbi teada, et rae-kohto lubbaga 13. selle ku päwal s. a. 3651