nis Eesti rahwas, omma armastust omma öppetaja wasto täielikult wöis üllestunnistada ja tedda temma tüddimata waewa eest, mis ta nende tarkuse põllul neid eddasi saatnud, süddamest tännada. Nende mõtted ja sowimised  said seal mitmel wisil awwalikuks. Esmalt  olli igga wald ommad sadikud wäljaläkkitanud  omma auliko öppetajale sel kallil hommikul õnne sowima ja tedda terretama, agga sest ei olnud weel küllalt, waid parrast tullid ka koolmeistred omma koli-laste karjadega,  kus öppetaja suurt römu tundis, kui nende nõdra taimede peale watas, kedda koolmeistrid temma juhhatuse al. Issandale taewarigi koddanikuks  püüdwad kaswatada, ja kust selle kihhelkonna ön ehk õnnetus peab awwalikuks sama. Ka armo anded, mis öppetajale temma  kogguduse liikmed ollid tonud, ollid kennad  ja selle päewa kohta wägga ommalikud wälja arwatud. Wägga sowimise wäärt õlleks,  et igga kogguduse öppetaja omma kogguduse  liikmetega ühhe sesugguse armastusega õlleks kokko kaswanud ja igga kogguduse öppetaja  üht sesuggust armastuse tunnistust ommast  koggudusest leiaks, kedda ta issi ka issaliko  armastusega õige tele ja walguse rigi pole juhhatanud. Sedda andko lummal! Weiste katko tundmise märgi  d. Eesti Pöllomehhe se aastase teises numris  seisab üllemal nimmetud peal kirja al ellajate  többe tundmise märgid ja et se meil tuttaw, et Pöllomehhe luggejate arro weel liig suur ei olle, arwatakse sedda kullo liig sureks sedda piddada, agga ommetige toob ta wagga tarwilesi ja öppetliko asjo, sepärrast tahtsime öölda: ..piddage Pöllomeest ehk jäge rummalaks  ja sage kahjo» Et igga pöllomehhe! temma  karri ta pea-warra on, sest panneme siis sedda öppetliko tükki Pöllomehhe seest ka omma  lehte, missuggused weiste katko tundmise märgid on» Sea! seisab nenda: „Weiste katko többi hakkab ikka ennamiste pallawiku näitustega, kus jures loma iggapäine  erkus, mäletsemine, pimaandmine j. n. e. ärrakadduwad. 24—28 tunni järvele lähhäb pallawik wägga kangeks , ja haige loom hakkab  kangeste wärrisema, werri ruttu tuksuma, hingetõmbamine jääb tihhedaks ja lühhikeseks ja karmad ajawad püsti. Loma silmad lahmad  tummedaks ja wessiseks, ja pea jookseb messi möda palgid mahha. Ennamiöte tulleb neil ka lühhike ja öönes kohhimine, sõnnik lähhäb  köwwaks ja weelaskmine waewaliseks. Lomad lahmad seal jures wägga rahhutumaks, rapputawad kangeste pead, astuwad senna ja tenna ja tambiwad jalgo wasto maad. Parrast  pole lähhäb lomade silmawessi kollakaks ja illa sarnatseks, loom hakkab hambid kirristama  ning suust ja ninnast haisew limma wäljajooköma, meel hiljem tulleb werrega seggatud  kehha läbbijooksmine. Selle peale tulleb  pea ülleüldine kehha nõrkus. Haige loom seisab pikkali maas, pea tahha pole lödud, äggab ja oigab, künni täieline nödrus nelja, wie künni kus päewa järrele temmale otsa teeb. Mönnikord, issiärranis suwwel karjamaal, lähhäb haigus pikkemalt ja turib wahhel iZ —i4 päewa. Kõige tähtsamad märgid on sepärrast weiste katko jures kange wärrisemine, silmamee ja limma jooksmine, silmist, ninnast ja suust, lühhike õõnes köhhimine ja kange werrega seggatud läbbi jooksmine; on need märgid nähha, siis peab loom seddamaid teistest  ärralahhutud sama, kui abbi meel wöimalik  on. Kõige mönnusam ja tarwilisem assi on muidugi jalla pealt lähhema öppetud lojukse  arsti jure minna, enne kui kõik muid koddusid tohterdamise ette wöetakse, mis saggedaste  ennam kahjo kui kasso towad. Teine kord lubbab ta sest asjast pikkemalt önneleda. Tallinnamaalt. Harjo Kaarli room. Saime wanna Harjo Kaarli käest pari päewa  eest kirja, kus ta meile nenda kirjutab: ..Terre armas Postimees! Kui ma wimati sulle kirjutasin, olli talwe hakkatus, agga nüüd on kewwade käe: Linnud kulutawad omma kenna lauludega ka sedda ja nenda mönnusaste,  otse kui tahhaksid nad sellega innimestele  öölda ja tähhendada; minge ja tehke ka teie nenda, sest Loja on nihästi meile, kui teile kewwadit andnud ja sellega meid ja teid römustanud. Se peaks kül nenda ollema, sest et se meile meie hinge õnnistuseks tarwis lähhäb; agga parrako on neid weel wägga wähhä, kes taewaJssale tänno annawad. Ennamiste  tahhab innimene ennast nüüdsel aeal 151