teed lahti kaewamas ja arwatakse, et masstnad> mis eila ja tunnaeila lumme ange kinni janud,  tänna sawad wälja hilmuma. Posti mässin  M 2 on tänna hommiko Narwast wälja tulnud. Peterburgi ja Narwa wahhel, peab korra pärraline sõit wanna wisi ommas korras ollema; seal ei olle tuisk waewa teinud. Lotus  on, et ka Tallinna mässin Home hommiko (Av. Detsembril) Narwa pole saab minnema; olgo siis, et ilm ueste jälle pahhaks lähhäb, mis tedda taggasi jäma sunnib. Räime püüdmisest. Eestima pöllomeeste  selts on hiljoti koos olnud ja seal on siis ka jut uest räime püüdmise modusest olnud, mis Gottlandi saarlased, katseks ülleswötnud ja pärrast ka Somemaal järrel katsutud ja wägga hea leitud ollewad; sepärrast tahhab Eestima pöllomeeste selts neile, kes sedda ka järrelkatsuda sowiwad, sedda öppetada ja kutsub  seks neid, kes selle polest targemaks sada tahtwad, ennese jure, et selletada wöiwad, kuida peawad teggema. Õlleks siis wägga sowida, et ranna mehhed, kes igga kewwade räime püümise jures suurt waewa näwod ja vmmetige pissut sawad, katsuks nende käest nõu küssida; sest tarkusega tehhakse jo paljo ennam, kui jõu ja wäega. Kuramaalt. Meremeeste kolidest. Senna on se aasta kolm merremeeste koli, kaks tüürmannide ja uks kapteinide tarbeks assutud, kus neiletarwilist öppetust antakse, et parrast tublid merremehhed wöiksid olla. Nimmetud kolid on Windaus ja Jakobstadtis. Peterburgist. Nekrudi wötmise käsk on wäljas ja peawad koggokonnad kuus meest sekord tuhhande hinge pealt andma. Wastowötmine  hakkab l. Webruari ku päwaga peale ja lõppeb 1. Märtsi ku päwaga ärra. Kes issi tenistusse ei tahha minna, neile antakse melewalda, kas assemiko murretseda ehk maksko 570 rubla ja lunnastago ennast selle hinna eest wäetenistusest lahti. Jubba mõnda aastat järge möda nõudis krono tuhhande mehhe pealt nelli meest wäetenistuöse; agga ta omma wäggede arro suremaks tehha ja ühhe teise moduse peale seäda, sepärrast  tunneb ta tarwis ollewad tenistuse aega lühhendada ja kuus meest tuhhande hinge pealt wötta. Äega möda peab tunnistus nenda seatud sama, et igga mees omma aeg kronut peab tenima, seal ei olle siis ennaM lisutamist tarwis. Noh nored wennad, aeg on pea käes, kus ette peate astuma; olge julged ja minge römuga, kedda liisk tenistusse kutsub. Wäetenistus on üks auus teniötus ja kes sedda  auga üllespeab, sedda ei jätta ka Jummal mahha, waid tahhab issi temmale kilbiks olla, nago Tawitil, kui ta Koljati wasto wälja läks. Keisre Herra on kõige kõrgemalt käsknud, et aastal 1871, ülle kõige Wennerigi ja Polamaa,  nekrudi wötmine saab ollema ja 6 meest tuhhande hinge pealt. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Üllekohto ülle, mis Prantsuse söa-laswad merre peal tewad ja jubba teinud on, kaebawad Saksama seitungid wägga  waljuste, egga woi koggoniste weel rahhule anda. Jssiärranis kaebawad nemmad Prantsuse  söa-laewa ..Desaiksi" ülle, et ta 14. Oktobril  Saksamaa kauba-laewa ..Sharlotte" merre põhja lasknud, ja 21. Oktobril jälle .Ludwig" pöllema pannud ning ärra pölletanud.  Selsammal päwal on ta hommiko pool Shottlandi randa saksa laewa „Worwärts" esmalt  ärrawötnud ja parrast pöllema pannud. Sedda kõik pannewad Sakslased wägga pahhaks  ja ei woi koggoniste unnustada, et öppetud  rahwas üht sesuggust hirmust tööd wöiwad  tehha; sest muido on se jubba wanna pruuk ja söa-seädus, et waenlase laewad merre peal kinni wöetud sawad; agga jäwad parrast kohto otsuse andmise alla, mis se mõistab, se on õige. Berlinist kirjutakse 5. Detsembril. Luksemburgi  parrast on nüüd suur waidlemine. Saksama tahhab sedda omma külge limida, agga teised törguwad wasto, egga Lahha lubbada.  Kui paljo kellegil ses asjus õigus, sedda peawad issi seal parrem teadma, kui meie siin. Kölni seitung könneleb, et 2. Detsembril parrast lõunat kello ühhe aeal, üks Pariflst 413