seggaftks olli läinud." Nüüd peaks assi ommetige selge ollema, et rohheline wärw tõeste kihwtine on ja terwisele ka wägga kahjoline;  sepärrast hvidko iggaüks selle eest, rohhelise  wärwiga omma tubbasid warwimast, sest et se termist rikkub ja ello lõppetab. Somemaalt. Kartuhwle sagi st. Siin meie ümberkaudo kidetakse se aasta kõik wilja saaki wägga hea ollewad, agga kõige parrem  olla kartuhwle saak olnud. Agga kuulge mis Soomlased ommast sagist kidawad; sealt kirjutakse: ..Ülle kõige Somema on kartuhwle saak wägga hea olnud, ennamiste on 8 künni 10 willi sadud; kahhes kohtas, se on Elimä's ja Anjala's põlle rohkem sadud, kui neljas willi. Agga siis ütleb sönnumite saatja, et üks tallopoeg Laukas kewwade 8 tundert mahha  pannud ja süggise 240 tündert põllalt kojo weddanud, se õlleks siis kolmekümnes willi, mis ta olli sanud. Wilja saak, ütleb temma, on ka iggal pool wägga hea olnud. Wõeralt maalt. Prantsusemaalt. Tuid posti poisid.  Prantsusemaal katsutakse sedda ikka üllal  piddada, et kui üks lin waenlasest ümber piratud, siis tuid, kes hästi kõrgest läbbi lendawad,  neil posti tenistust tallitawad ja kirjast  eddasi taggasi weddawad. Praego olla neil kolm kohta kus nad omma usi postikirjade weddajaid öppetawad käima ja kirjasid weddama  ja need olla Parist ja Marselje, Perpignan ja Lille wahhel. - Woib ka üks kunst olla neid selle tarbeks öppetada. Tuttaw assi on, et üks ossa kaupmehhi Parist  linnas warst pärraft södda köwwaste nõuks wötsid, koggoniste mitte Sakslastega wastastiko  kaubelda, nago enne. Üks neist sammaist ta ellas Rue Älbonis.M 13 on nüüd pankrotti janud. Temma poe hakna lugi peal seisawad agga ikka weel need sönnad: „Zgga Sakslasele keeldud sisse tullemast." Nüüd olla üks kelm, wist mönni Sakslane, kridiga allakirjutanud  : ..Mssuggune on ühhe Sakslasele, et se kaupmees ni sõbralikult kõik teinud." Jtaliamaalt. Wee-hädda st. Seal on praego kaks maakonda Werrara ja Mantua  sures wee-häddas; wessi on wägga sureks  ja laialiseks läinud, mis wägga suurt kahjo teinud ja üht ni suurt ja märatumat, et seal ümberkaudo kussagil selle sarnast hädda põlle kuulda, ehk kui mönnes kohtas ka on, siis on sedda pissut. Nende möllemate maakonnades  on mönnl sadda ruut pennikoormat lausa wee al, ja kõige parremad põllud, on ärrarikkutud, linnad ja küllad seisawad wee al ja mönni kümme tuhhat innimest on kõige surema  ahhastuse ja hädda sees ärrapöggenenud ommale muialt pea warjo ja üllespiddamist otsima.  Arrutumad maead on kokko langenud ja mis tuggewam ehhitud, seisawad kül praego weel, agga kui wessi pea ei kao egga mahha jookse, on ka nende kohhus mõistetud, et kokko peawad langema; woite arwata, et wessi siis suur ja kõrge on, kui kõige kõrgema maeadel kattused agga weel weest wälja paistawad. Selle käes ollewa saea aastade sees, ei mälleta kegi üht ni suurt wee upputust näinud. Neil aastail 1891, 1819 ja 1839 ollid ka kül sured upputused, issiärranis 1819, kus 49 kohhast wessi tammid mahha lõhkus, agga ommetige ei olnud wessi ni laialt ja kõrgeks tõusnud, egga kahjo, mis ta teggi, ka mitte ni suur; sest savik on rahwa arru paljo kaswanud,  küllad ja linnad ka paljo suremaks läinud ning pöldo paljo rohkem üllestehtud ja harritud. Praego olla, kuida sealt 16. Oktobril  kirjutakse, Kasalmaggioreja Ostiglia  linnad sures häddas, wessi ähwardada ka nende kaela tulla ja neid ärraupputada; sepärrast  on nimmelt essimese linna rahwas kui sippelgad ammetis, sedda hoidmas, et wessi ülle tammi ei saaks tullema. Maead löhhutakse  mahha, et materiale sawad, tammi kõrgemaks  tehha, agga ommetige kardetakse, et innimeste kätte töö ei suda wee wäggewuse wasto seista. Hispaniamaalt. Wöit mässajate ülle. Don Karlos ei tahha ommast ussust weel koggoniste järrele anda, ehk kül ta jubba ärranäinud, et nöu middagi ei tahha aidata. Nüüd olla ta jälle omma mässajate jaud kord kokko wötnud ja omma onne Gerona maakon- 370