römuga öölda, on liggimese armastus mannast aeast sadik wägga kaswanud. Wannal aeal ei holinud kegi neist paljo, kes hawatud söaplatsi pealmaas ollid, jäeti senna, ellago woi surgo; agga selle polest on assi meie aeal koggoniste teiseks läinud; liggimese armastus otsib neid surnute seast ütles ja teeb sedda õiget Samarima  mehhe tööd, seub nende hawad kinni, wallab ölli ja mina sisse, panneb neid omma weikse selga ja wiib neid kõrtsi, se on: haigede maeasse ja kannab nende eest hoolt; kõik sedda ei olnud wannal aeal, ja selle polest annab Preisi kunninga proua üht wägga kallist ja troostliko eelmärki. Tüddimata on suur kunningana  issi ja nendasammoti ka temma kaitsmise al seisawad heateggemise seltsid, mitte ükspäinis Preisi- waid ka Prantsuse söawangide eest üht ruttulist ja murreliko hoolt kandmas. Hiljoti on jälle terwe karri söawangisi Berlinist piddand  läbbi minnema, kus arroto rahwas ennast  walmistanud neid wastowötma ja murretsema,  mis neil tarwis. Römulik on nähha ja kuulda, et meie aeal liggimese armastus ni sureks kaswanud, et ta ennam wahhet ei te innimese ja innimese, sõbra ja waenlase wahhel,  waid omma abbi igga ühhele pakku b, kellel sedda tarwis. Siin ei woi meie muud öölda, kuid: „Minne ja te nendasammoti!" Mis Wenne- ja Inglise rigi wallitsused peawad mõtlema, sest könneleb üks wäljama seitung ja se olla: möllemad rigi wallitsused olla selle polest ühhes meles, et nad sedda koggoniste  ei woida lubbada, et Prantsuse ma peaks löhhutud ehk tükkistud sama; selle wasto könneleb Peterburgi seitung ja ütleb: Kui se peaks ka tööst ollema, et Wenne- ja Inglise wallitsused enneste wahhel sedda nöu piddanud,  et nemmad Prantsuse rigi tükkistamist ei sowi, siiski ei woi üks kindel läbbi räkimine weel mitte olnud olla, sest et nende tö alles poleli. Mõtted ei olle weel läbbiräkimised. KrsnstsdtiH. Kuidk sealadne seitung könneleda teab, peab Keiserlik kõrgus Suurwürst  ja Aujärje pärria omma sure abbikasaga ja Suurwürst Nikolai Aleksandrowitshiga Septembri  ku essimeste päiwe sees Kopenhagenist Peterburgi taggafi tullema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Sealt ei olle meil nüüd muist asjust, kui joast könneleda ja neid asjo, mis telegrahwid lühhidelt teada andnud, laiemalt  läbbi räkida. Nenda kirjutakse 7. Augustil  parrast lõunat kello wiis Kielist: ..Tänna  enne lõunat sai Kieli ja Strassburgi wahhel  IVVS sure tükki pauko wastastiko lastud. Ülleüldse on siin 8 maea ärrapölletud ja parrast  lõunat olli jälle waggune assi." Berlinist 10. Augustil. Wanna tuttawa söa prügi järrele, kui kellegi! teisega middagit tarwilist räkimist on, sadab ta meest walge lippuga, mis ni paljo peab tähhendama: rahholiko  asja räkida, waenlasse laagrisse. Nenda olla ka Preislane 7. Augustil ommalt poolt meest walge lippuga, Prantsuse hawatud söameeste  pärrast, kes Preislaste käes ollid, Prantsuse  laagrisse läkkitanud, et seal Prantsuse tohtrite tellimist tallitada ja temmaga ühhes läinud  ka üks trompeti puhhuja. Llppu mees olla pikka möda Prantsuse wahhede pole läinud; kui nende lähhedale ollid sanud, olla trompeter heält teinud ja omma sarwe sisse puhhunud, kui korraga Prantsuse wahhe soldatid püssid winna tõmmanud ja tuld andnud ja piddid mehhed ilma asja tallitamata taggasi tullema; trompeter sanud seal jures raskeste hawatud. Sedda söa seäduse rikkumist ei tahha Preislased  neile kinkida. 13. Augustil. Saksama söawäggede ja rahwa au pärrast kutsume meie kõik Eüropat  tunnistuse mehheks, et üks sesuggune söa piddamine, kuida Prantslased sedda piddawad,  üks hallastamata mõrtsuka södda on, agga mitte üks södda, mis öppetud rahwa wahhel woib petud sada. 15. Augustil. Uemad sönnumed, mis söa platsist tulnud, ütlewad, et Marne makond  täies te Sakslaste käes olla. Lõuna polise söawäggedele peab weel üks neljas abbi wäggi walmistud ja jure sadetud sama, mis Sakseni kronprintsi wallitsuse alla antakse. Wäggesid peab Berlinist ühte puhko ikka jure läkkitud sama. (Ammugi teada sullawad söawäed suretükkide tulle ees otse nisamma, kui jeä päwa paiste käes. Red.) Selle 277