Perno Postimees ehk Näddalileht M. 1N74 HHncs WerNNsp neljapäew 3. Oktobrit^ O j? » PermV PostiMSes tulleb näddalas üks korv wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind ön Pernus 1 rubla W kopp. ja postirahhaga 1 rubla NO kopp. Sss lehhes seisab: Preisi ue maakonnade übbendusest. Ommalt maalt: Peruust: Mällestuie päew. Riast Meremeeste awwituseks. Tartust: Kolidest. Tallinnast: Pöllo- ja beina sagist. Peterburgist: L 3 aastane Jubelipiddo.  Atlestatid. Wöeralt maalt: Aerlinist: Keiser Willem ja paawst. —Wisbadeuisi: 'Andeksandmine.  Keisre reisist Jtaliamaale. Magdeburgist: Laew kinni wöemd. Schweinfurtist: Älörtsuk Kulmann. Prantsusemaalt: Keiserina Eugenia ja prints Napoleon. Prantsuse rahwa ellu luggust. Hispaniamaalt: Söameeste  seädimisest. Madritist: Wöidust. . Preili ue maakonnade ühhendusest. Wanna keiser Willem reisis se aasta õmmas  rikis nattuke ümber, et nähha, kuida asjad  siin ja seal on ja selle reisi peal on temma  nihästi Preisi külge lidetud Hannoweri kui ka Holsteini maad läbbi reisinud ja nüüd 9. Septembri! kojo kaggasi tulnud ja ehk telegrahw  ka iggalt poolt agga häid sönnumid tonud , siis ei olle need ammugi weel mitte sedda, mis nad tõeste on olnud ja rahwa wasto jõudmine ja rõõm omma rigi issa wasto paljo surem ja aulikum olnud, kui telegrahw sedda jõudnud teadustada, otse kuiva lode nenda ka põhja pool, Hannoweri kui Holsteini  maal, on wanna keiser rahwa poolt agga römu näinud. Kahheksa aastad on sest sadik möda läinud km Preislased önneliko söa läbbi esmalt Hölsteini  ja pärrast Hannoweri maad ennese külge sõlmisid ja seläbbi Ülleüldse snur muukmine kõige Saksamaaga Mi, mis ka kõige surem unnenaggia ei wöinud ette kulutada. Ka Preisi rigiwallitsuse tahtmine ei julgend sedda sowida, egga ka koggoniste ette möttelda, omma  kat ni kaugele wälja sirrutada, kuida pä'rrast  assi läinud. Wasto räkimata tossi ja tunniskirjade läbbj, ni sõbra kui waenlase poolt tõeks tehtud, et Preisi poolt enne soa hakkatust, muud põlle nõutud, kui ühhendust ehk ka agga paljast rahhul seismist Hannoweri  ja Hesseni poolt, agga kummagi põlle sedda wasto wötnud, ja et södda parrast teist otsust on andnud, ei wöi Preislasele sest süüd olla. Se ei olle ka polegi wähhem tossi, et parrast,  kui kõik tülli ja pahhandus jubba otsas, ja Preisi wäed kaunis süggawasse wöera maade sisse ollid tunginud, würst Bismark weel kaua mõtles ja aega wiwitas, enne kui neid Preisi külge limis, kartuse parrast, et se ehk wahhest  nende wäljaspolist politikat rikkuks ja ued maakonnad Preisiga ühhes tules ei saaks eddast  purjutama ja rahwos narva ehk hilja ri-