waua EeeSti-riideid naha, aga muidu ei sa meie kord maailmas ühtigi, wana peab uuele ohwrt?S  langema, uenda ka mitu tukki wanaft iseolemisest  ja manast kenadusest, Sellega jätame esiteks pidulist Jumalaga, kelle keSkiS mõne rõõmsa, maimuStawa luuni tundmata liikusime. Kohalised asjad. Tartust tuleb Talliuun aea lehe „Revalsche Zeituug'ile" jarelseisaw kiri, mida meie ka tähele panemiseks oma lugejatele eite paneme, soowideS  et se kus lärmis järelmMemist ja hoolekandmist  isalinna ja Eestimaa pealinna ilu ja iseolemise waSta ärataks ,Kui mina kahe nädali eest Tallinna jõudnud ja KadrintaaliS Kologni majas korteri wõtnud olin, laksin teisel homikul rauda jalutama, et seda suurt kiwi. mis siin tuhande aastatest saadik seisab, jälle ükskord näha saaks. Akademiker  herra Gregor von Helmersen nõu peale, mitmes paikaS Soome mere randaS kindlaid märkist seada, mille läbi teaduste kasuks mere > mee üksikuid tõusmise ja alanemist kui ka mere üleüldist aegamööda alanemist tähelepannu wöiks. oli aastal !868 herra Ferdinand Miiller. kui kõiki Eestimaad loodis, selle kalju rünga peale märgi, Nr. 392 teinud. Pool tolli lai kriipS selle kiwi peal, oli loodimise aeal 4/?, jalga üle weemärgi Tallinna sadamas seisnud. Sadamas  oli märk puu-posti peal, ja ei olnud loota, et aeg ja sadama ehitajad selle elu nii pitkakS wenida laseksid, kuida teaduse põhjenduseks tarwiS  on; ka ei olnud kindel küll, et se märk tõeste keskmist weekõrguft näitaks. Mülleri märgist kaljurünka peal KadrintaaliS oli aga loota, et se kõige edaspidise loodimistele ja weekõrguse  uurimistele igaweseks kindalaks alustuseks  jääkS, sest sell pääwal kui loobiti, oli selle märgi-kriipsu keskkoht 4/„ tolli üle wagase merewee pinna kõrgemal olnud. Juba sel aeal oli Müller oma kartust wäljarääkmd, et märgid mis muSta öliwärwiga tehtud, kaua ei kestaks. Eestimaa maaharimise selts l>,Landwiethschastlicher  Verein") kette kulu peale se loodimine toimetati, oli kahjuks unustaud. tehtud markidele  läbi Eestimaa, tarwMst kindlust anda. Märk Nr. 392 Kadrintaali kalju rüuka peal oleks küll wäärt olnud, stsieramtut pügalaga kindlaks tehta; aga kui mina aastal 1873 seda uhket kaljurüngast waatamas käinu, oli oliwärwi kriips juba kustumas. Asjata kirjutasin  aealehteS „Baltische Wochenschrist". et need tuhanded, mis loodimise eest wälja antud, mahawisatud oleks, kui märgid kindlaks tehtud ei saaks, sest kui pärast läbi maa sõitsin,  leidsin euamist kõik õliwärwi märgid kustutud.  Suuremat kurwastust tegi se aga minule, et „ Eestimaa maaharimise seltsi" silma all märk Nr. 392, Kadrintaali kaljurünka peal kuAumaS, ja -km mina aastal 1876 waatamas käisin, üks otsuke aga weel näha oli, kui ka ktwi maapoolne külg igasugust tahtest ja kriipsust  küll näitas, mis selle peale ei kõlba. Sel aeal palusin mina „Eest. maahar. selt." präftdenti  graf Keiserlingi, et seda tähtsat märki sisseraiuda laseks, mis ka pea tehtud sai. Sellega aga ei olnud herra graf Keiserling weel mitte rahul waid saatis kirja läbi maa. et Mülleri märgid kiwide peal sisse raiutud, puu peal oltwärwtga uuendud saaksid. Kui palju se kiri mõedund on, seda mina ei tea. 24. Lehekuu pääwal sel aastal aga oli minul se kurb ehmatus,  et kui uhket kaljurüngaft waatama läksin, seda mitmeks tükiks lõhutud leidsin! Nenda oli üks teadustele pühitsetut dokument, - üks mälestuse kiwi, mille peale ka Peter Suure silm waatas, kui maaga ja linnaga kaupa tegi —harimata rahwa kombel hukatud, et sellest uhkest ja kenast kaljurünkast ehk mõned postid, paari rubla eest teha! Mina ei ole teada saa- nud, kes ehk luba andis seda kaljurüngaft lõhkuda,  mis keiserliku maapinna peal seisis, mida Tallinna kodanikud armastasid ja rais teadustel pühitsetud oli palun sellepärast seletust, kas „Revalsche Leitungis" ehk „Valtische Wocheuschriftis".  Ehk oleks ~Eest. maahar. selt." ka wvimalik sundida, et pahategia kahju tasumiseks  sunnitud saaks, sellest tuvist sammast raiuma, mida parajal kohal ülesieada wõiks Eestimaa looduse uurimise selts wõtaks hea meelega oma peale, seda kiwi uue loodimise põhjuseks seada, millest igatahes näha oleks, kulda weekõrgus Soome meresoppis seisab. Dr. Carl Johann von Seidlitz. Keiserl. Riamaa tarm. majapid. seltsi abi-präsident. Meie omalt poolt lisame siin juure, kui wäga see soowida oleks, et meie töörahwas mitte leiwa peale üksi waid ka ilu ja tähtsa mälestuste peale waatama õpetud ja juhatud saaksid. Nenda nägime mõne aasta eeft, kuida wana uhke kiwi Ülemeste järwe ääres lõhutud oli. Ka se kiwi oli üks jagu meie linna isenäost ja iseolemisest, mida ükski wägi enam kokku panna ei suuda. Mülleri märgid Eestimaal, ennamist kõrtside seina kulges on küll. niipalju kui meie näinud oleme, weel tänapääwal nähtawad, ka seal kus kõrtsid ümberehitud on. Kas igakord tähele pandi et märkide kõrgus wana paiga peale jäi, seda meie ei tea, tahame aga siin oma lugejatele  meele tuletada, et need märgid tormilisedasjad  on, palju raha maksid, ja et se tulema sesuguse tööle suureks takistuseks ja segaduseks saaks kui mõni neist märkidest kustub, weel, suuremaks aga, kui nende kõrgust mingil wiisil uuendakse; se wõiks eksitust sellesuguse töö sisse tua, mis ühest maaotsast .teise ulatab. Meie hüame teaduste nimel Eestirahwa au wälja, sesuguste suure möetmise märkisi hoolsast kaitsema  ja õige paiga peal hoidma. Tsms»-, SS- - T,°Ni.°d !> i°dl ° > i?°- ij °. W°r«. Tallinna Linnakohus kuulutab seeläbi üleüldiseks teaduseks ja järeltegemiseks, et linnawolinikude-koguduS omas koosolekus sell aastal 8. Mai kuu pääwal linnaseaduse  108 ja 104 artikli põhja peal järg. mist, siit linna elanikudelle siduwat. kauplemist  tvarske lihaga õiendawat sead. mist on annud: § 1) igal poel, ku« wärSkct liha saab müüdud, peab wähemast 4 kubiiksülda  luhwtiruumi olema; § Z) ühe niisuguse poe Põrand tohib üksi liwist tsementist, ehk aswaldist (maa-pigist) tehtud olla; seinad peawad  õliwärwiga wärwitud olema; tz 3) ühte niisugusesse poodi peab wöima wett lasta sissejooksta, nii sama peab ta ka heaste wentiliiritud olema, s. o. sinna peab ikka wärsket  luhwti sisselastud saama; tz 4) kõik liha, mis müllmatta jääb, peab selle aja peale, kus pood kinni on, ühte kohta wiidud saama, kus üks jäekelder on; § b) mitte uste, ega ka uksepoStide külge ei tohi liha ülesripputud saada; § 6) kaubalauad peawad silcdakslihwitud  kiwitahwlitest olema; § 7) liha tohib uulitsatel üksi puhta söidunõudcs ehk moldides ühest kohast teise kohta wiidud saada ja peab teepeal ikka puhta linase riidega kinnikaetud olema; § 8) 3. § esimene jägn ei puudu mitte lihapoodidese alewites ja toompääl;  § 9) see seadmine hakkab mõeduma 1860. aastal I. lanuaari kuu pääwast saadik. Tallinnas, Linnakohus, 20. Juuni kuu pääwal 1879. Linnapea A Baron U-xkull 1239. Linnasikertar O- Benecke. Paltiski maantee äres Smidti heinamaa peal on häid wärskeid heinn mü ja 30 koppika  puud. Tallinna linnakohus kuulutab seläbi üleiildiseks teadmuseks, et tallinna linna, saadikute kogu nõupidamise täitmiseks Kadrintali  ranna äärcS kaks awaliku ujumise  - maja on lilese seatud saanud, nimelt üks, mis Glehni herra maja ligidal seisab, naisterühmale ja teine, mis mere. allee juures on, meesterahwale, nõnda kui, et need ujumise-majad kehwama rahwa pruukimiseks on antud, kus nad ilma maksuta  merc-wees wõiwad käia. Tallinnas,linnakohus, 17. Juunil 1879. Linnapea A. Baron Uexküll. Linnasikertar D. Beuecke. Teadaandmised. Tallinna Linnakohus kuulutab seeläbi iileitldiscks teadmiseks ja järeltegemiseks, et linna-wolinikude-kogudus omaS koosolekus sell aastal 7. Juuni kuu pääwal linnaseaduse 103 ja 104 artikli põhja peal selle rahwawoorimeeste taksi juure, mitte järel praegu käidud saab, allseiswaid siduwaid lisandusi on annud: a.) Sõidud lühema maa peale, kui kolm wersta: Kahe Ühe hobusega hobusega. 1) ühe sõidu eest linnast LaSna mäe jalani Peterburi tee peal rub. 40 kop. rub. 30 kop. 2) ühe sõidu eest Strietbergift (sukru wabrikust)  saadik rub. 50 kop. rub. 35 kop. k) Sõitude juures, mis pitkemad on, kui kolm wersta, ei saa edespidi, nii sama kui ennegi, taksi järele käidud, üksi järgmiste wäljawõtmistega: 1) ühe sõidu eest Kosesse 1 rub. 20 kop. rub. 85 kop. Z) ühe sõidu eest Schwarzenbecki (Musta jõeni) rub. 60 kop. rub. 40 kop. 3) ühe sõidu eest Libertiisse : . . . . l rub. 20 kop. rub. 85 kop. 4) ühe sõidu eest Tcliskopli ja Moili . rub. 70 kop. rub. 50 kop. 5) ühe sõidu eest Tcliskopli ja Moiki sinna ja tagasi ühe pooletunnise ülespidamisega 1 rnb. kop. rub. 80 kop. 6) ühe sõidu eest Lõöwenruuse ja ümberkaudse  kohtadesse " rub. 60 kop. rub. 40 kop. Tallinnas, Linnakohus, 20. Juunil 1879. Linnapea A Baron Uerkiill U 1240. Linnasikertar O Beneare " Selle lehe tellimist ja tessimise ral)a wõtawad wasta: Kerdlas: J. Husen, Suure Hiioma-mõisas: koolmeister Liit, Lihulas: N. v. Seegebarth,  Saggadi mõisas: M. Gustavsohn, Koero: W. Duglas, Simunas: W. Norrmann,  Ragawercs: W. Lepp, Alel: Jakob Kiilwander, Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, Abias: J. Jung, Wõrrus: Vielrose proua, Walkas: M. Rudolff's raamatu-poes. Üks hea Õmblusemasin on alwald lttita Naderkaewuulitsal ForSmanni inaj as J. Bern eri juures. Kuulu t u ö. Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eest rahwa kätte toimetada, peame aga sellepärast paluma, niipalju kui wõib rohkem lehti ühes pakkis tellida. 3ga lugejale oma adressi peale saata, kmb me meie jõu. Ue kooli-aastal wöttan Kosti peol oma juure. Nemad saaw.,d kooli-töö juure abi ja wöiwad kaa muusiku tundisi saada. Tartus, Hcflingeri majas Nr. 6. Kullasep K. Jürgens. Aloga mõisas Keila kihelkonda» saab auna aed seks süggiseks errarentitud; kes sedda tahhab sada tulgu sinna kaupa teggema. Antu metfawahel on Üks Kl«p MMid leitud ja wõib kättesaada selle lehe reda tori juures Nõmme mõisas. Hinnad Tallinna turrul. 27. Zunil. Kardvhwlid, tsetwk. 55 kop. Herned, t00p.... 7 „ Leatsed, toop .... 7 „ Tangud, toop ... 8 „ Weiksc liha nael. . 13—17 „ Sea liha nael. . . 17—18 Röösk piim, toop . 4 ~ Hapu Piim, toop. . 5 .. Mont, korter.... 4 „ Lau? wõi, nael . . 28—30 „ Püti wõi, nael. . . 23—25 „ Muna paar . . 3—4 ~ Kaubachinnad. 23. Junil 1879: Sola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 8 rbl. Heringi tünder 13 —18 rbl. Silgn tünder 13 —l4 rbl. Kopli heina puud 45 kop. Hõle puud 25 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 18 rbl. Kase pude süld 5 rbl. Männi Pude süld 4 rbl. 50 top. Kiwisüte puda 20 kop. Kiwitörwa tünder 10 rbl. Soome putörwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 16—24 rbl. Katuksekiwid tuhat 40—60 rbl. Kustutamata lubja tünder 90 kop.