Z 6 protftnti, mis rpmuW nähha olli, et meie tallorahmas paxreomt ellaja suggo hakkab armastama ja nenda omma maespihdamist  eddasi aeada ja ühhe kõrgema  pulga peale' tõsta» Saggedaste on ka sedda leida , et meie tallorahmas selle» pylest meel mitte õige jone peal ei õlle, missuggune sllaja sugg o kõige parrem, sepärrast katsuwah nad ford sedda ja kord teist suggn pM omma  lehmade jure laska, mis lDbi kül woerast ellsja suggo samad, agga igga kord mitte head ja parremad, kui enne olli. Peale selle olli seal weel Frieseni, Breitenburgi, Ghorthorm, Oldenburgi, Hollandi :c. ?c. suggu ellajaid. Km kenna ja römulik on nähha, et meie maal Mamehhev ni mitme suggo loma suggo ommale  murretsenud ja nenda otse kui läbbi promida tahtmad> missuggune suggu ja selts siin meie maal siggib ja missuggune suggu kõige rohkem kasso sadab, nenda et wimaks omma  karja kaswatamisega j one peale samad. Sellega lõppe ta me tänna omma näituse lähbir käimist; kingib Jummal termist, siis juttustame, tullemä kord eddasi ni paljo, kui jõud ja mõistus lubbab. Ommalt maalt. Perntsst. Põllomeeste s^tsi koos ollemisest. Meie eesti põll omeeste seltsi kokko tullemise paew olli esmaspäewal 12. Zulü; agga et se ühhel wägga kibbedal töö aeal olli, kus pöllomehhel kõik näppo otsad tööd täis, sepärrast ei olnud ka rohkem, kui Z 4 liget kokko tulnud, ftltsi kokko tullemisest ossa wötma, ja siin ei tohhi meie nimmetamata  jätta, et surem ossa linnast olli. Et yi kassinaste seltsi liikmid koos ollid, sepärrast ei sanud ka middagit ettewFetud, waid igga- Aks läks koeo taggasi, ja et Augusti ku esstmeste  päiwe sees tööd nisamma kired ja kibbedad,  sepärrast piddas eestseisus sedda nöu, lähhemat seltsi kokkotullemist 30. Augustil, se on meie sure ja armolise Keisre Herra ja Suurwürsti ja Aujärje pärria nimme päewal piddada , ja nimmelt nenda, et enne lõunat Mst nöupiddamised ja muud tallitused tallitud  sawad ja pärrast lõunat ning öhto Keisre Herra ja Suurwürsti ning Aujärje pärria auuks sedda päewa ühhe wnkese piddo piddamiftga  pühhiMa/ kus ka welkest autuld tehha tahtwad; agga pallutakfe ka wägga, et päewal oige rohkeste seltsi liikmid kokko tulleks, sedda kahhekorrist nimme päewa pühhitsema. Otse kui ühhe lapsel temma armsa issa sündimise  ehk nimme päew üfs Mmo päew yn, nenda peab kg üks tru rigi allam omma issa maa issa ja rigiwallitfeja nimme päewa üh? heks kalliks ja armsaks päewaks piddama, mis ta ilma tännuta ei woi laska möda minna. —Õien d u s. Meie lehhe 2? numris essimese lehhe külje peal on koggemata pissukene  wigga sisse ljbdisenud, mis siin parrandada  tahhame. Seal seisab nenda: —4/ sõnnikut sisse kündes, kui põld sea-ööti ehk muud rohto täis on ehk ka muud rohho maad kündes, peab se täiel süggawusel nenda rc< ja seal peab seisma: 4, kui mitte sõnnik künda, põld mitte sea-ööti täis ei olle, ehk teist rohho maad künda põlle, peab põld täie! süggawusel nenda zc. :c. Pernomaalt. Au-palka sanud. M - daläinup päiwil käis üks hea söbber> kes issi ka Wgas näitust watamas käinud, meie jures ja könneles,. et meie Perno makonnast kaks Torn meest omma täkkudega Rigas head rahha teninud ja aupalka ning kitust koeo kasa tonud;  need olnud nimmelt esmalt Zuhhan Jürwetson, kes omma täkko eestmi hästi söido, kui weddamise eest essimest au-palka 60 rubla sanud ja parrast hobbuse ennese eest 250 r. höbbedad. Teine on Jaan Tammann, kes ka omma täkko eest ni hästi sõid o kui weddamise eest essimest aupalka 60 rubla tasko pistnud ja pärrast hobbose ennese eest 300 rubla höbbedad.  Tammistest Mart Zaakson sanud nihästi  söido kui weddamise eest teist au-palka ja hobbuse ennese eest 150 rubla höbbedad. Peale selle on Zuhhan Zürwetsonil weel kaks head pulli kasas olnud kellest essimene 1805 naela kalunud ja kelle eest ta essimest aupalka 20 rubla ja härja ennese eest pärrast 92 rbl. höbbedad sanud; teine pul olnud wähhem, kalunud  1315 naela, selle eest sanud aurahha ja härja ennese eest 72 rubla höbbedad. Möllemad,  ni hästi Zürwetson kui Tammann, sa- 245