retsetud ja ilmad olla saal wäga head. Üks Wiini linna seitung ütleb 6. Septembri! Gorni-Studenist telegrahwiga alamal seisawaid sõnumid saanud olewad, et Wenelased ja Rumänlased  wahepidamata Plewna linna peale lasewad ja kõik teed sedawört kinni on, et midagit  prowianti ei woi sisse wiidud saada. Türklased on, sest et söamona puudus käes, wastulaskmist seisma jätnud. Kaks päewa hiljem, see on neljapäewal 8. Septembril, on Bukarestist teadaantud, et laskmine Plewna linna juures, mitte ükspäinis Wcne poolt ei ole, ega ka mitte, et Türklased wähisel kombel  wastawad, waid palju enam on saal lähedal  ka sagedaste taplust ettetulnud, nenda kui 5. ja 6. Septembri kuu päewade wahelisel  öösel, kus Türklased mitmele korrale Griwitsa  kantside kallale läksiwad, kus nad aga igakord suure kahjuga saiwad tagasi löödud. Selle wastu on Rumänlaste käsi 6. Septembril  pärast lõunat nattuke pahaste käinud, nad olla katsunud, Plewna ees olewa, kõige suurema  türgi kantsi kallale minna, saanud aga sääl tagasi löödud, kus juures nad umbes 300 meest olla kautanud, ja künni Griwitsa kantsi tagasi löödud. Mitme kordse siia tulnud sõnumite järele, mis mitmest kohast sia saadetud, on möödaläinud  päiwil Lom jöe ja lantra wahel alati taplusi olnud, mis aga mitte suured 'pole olnud,  waid wähikesed rammu katsumised wäikeste  söameeste jagude wahel. Et Shipka kitsuses uueste ettetulnud lahing üks wäga kibe ja werine olnud, ja Nikolai mägi wene wägede katte jäänud, tunnistawad tõeks need sönumed, mis üks Wiini linna seitung toob, et türgi poolt peale 2000 surnu lahingi platsi peale mahajäänud. Ka need taplused, mis enne sääl oliwad, on Türklaste kahju hiljem tulnud sõnumite järele, wäga suur olnud. Wiini linna politika seitungi sõnumite  saatja kirjutab Adrianopelist: Jgapaew tulewad suured woorid haawatuid Wilippopelist  sia; künni selle silmapilguni, on nelja päewa aea sees peale 6000 haawatud sia toodud, kellest suurem osa mõne päewase puhkamise peale jälle Konstantinopoli saiwad saadetud, ja nimelt seepärast, et järeltulewatele ruumi teha. Tõsi on ka, et neist Wilippopelis puudu pole, sääl olla praegu weel 4 —5000 haawatud,  järge ootama, edasi muretsetud saada. Arwame neid Kasanlükis ilma kellegi kormitamiseta  sääl olewad, 5000 haawatud senna juure, siis on meil marsi aru käes, et ühtekokku  16,(100 haawatud üksi Suleiman pasha mägedest wähenenud, kus on siis weel need kes surnud platsi peale maha jäiwad, neid arwatakse  kõige wähemast 5000 meest olewad, siis on warsi asi selge ja arusaadaw, et Suleiman  pasha kolm neljandiku oma mägedest kautanud, ega ilma abiwägeta woi kellegi waenlase  wastu wäljaminna. Türgi söaministri kiituseks peame ütlema, et tema omas ametis wäga kiidu wäärt ja nagu selle ameti peale kaswanud, tüdimata selle eest muretseb, et abiwagesid ikka ja ruttust saab taga järel saadetud.  Kahe päewa aea sees, on Suleiman pashale 6400 meest jalawäge saadetud ja kui asi mõni päew weel nenda edasi lähäb, siis on see, kõige türgi kindralide seast see kõige wapram ja kartmata ning külma merega Suleiman  pasha, nii kaugel, et wärisemata WenelaSte  wastu wöib wälja minna ja neile tüli teha. Selle mahe aea sees on see sõnum tulnud, et wene wäed Nikolai mäe juures wöitnud  ja Türklased ärawöedetud saanud. Montenegriinlaste ja Türklaste waheliseft söast toob üks telegramm neid sõnumid, et Montenegriinlased Duga kitsust täieste eneste kätte wötnud ja omad mehed sisse pannud, ja sellega on Türklased üht seda kõige kindlamat  kantsi kautanud. Kuida Peeterburgi wene seitung, Ostrogist 6. Septembril telegrahwiga  sõnumid saanud, on peale Bileki, mis öhtupool Duga-kitsust, ka Trebinje, mis lõuna pool Bileki, Ragusa lähedal, Montenegriinlaste  alla heitnud, ja endid nende kätte andnud. Siia tulnud sõnumite järele, walmistawad  Türklased Mostaris suure hoolega Wenede wastu. Kõik see tähendab, kui kaugel  Montenegrnnlased juba Türgi maa sisse tunginud. Nende tee, säält araminna, on neil otse nendasamma kui Niksikis, ka igal pool nendest ärawöedetud maades, kuida uuemalt  teada antud, lahti, ega saa nemad türgi rahwast iial tülitsetud, ega keeldud edasi saamast,  mis siis nende söapidamist ühe kaunis kõrge pulga peale tõstab. 322