tema mapruse eest tänas, mis ta kõige sõa ajal tubliste olla üles näidannd. Peale lõuna söömist, mis ka unna'kulu peal sündis, läksiwad soldatid oma korteritesse.  Sellega ei olnud aga meel kõik lõppenud, maid õhtul säras terwe linn rõõmu-tuledest, ja mitmekarwaliste  latertest, nagu seda enne siin weel nii suurel mõedul nähtud ei ole. Hakante peale oliwad nägusad tulepildid (transparendid) seatud, kust suurte tähtedega mitmed õnnesoomimise- ja tänu-sõnad koju tulnud rügemendi kohta waatajatele wasta särasiwad. Kõik uulitsad oliwad rahwast täis, kes endid wkpra wendade tulemise üle rõõmustasiwad. Alles kesköö tuletas iga ühele meele, et aeg koju minna. Aga siiski oli ka kurde nägusi kullalt näha. Suurem hulk soldatitest, kes minema aasta Narmast ära läksiwad, oliwad sõa-wäljale maha jäänud. Mitmed wanemad ootasiwad ilmaaegu oma poja tagasi tulemist, mitu õde otsis asjata oina wenda ehk sugulast koju tulnud soldatite ridadest. Mis kadunud, on kadunud, ei too keegi enam nähtawale!" 5o!l. k. Riiast. Nagu meie lugejad juba teadwad, saab tulewal aastal Riias üks üleüldine põllutöö ja koduloomade näitus olema. Nagu nüüd Riia ajalehtedes loeme, pidada see näitus 10. ja 15. Juuni wahel tillemal aastal alustama. Ehk küll Riia linn meist natukene eemal seisab, siiski loodame, et ka palju Eestlasi temast osa saamad wõtma. Nimelt söönuksime.  et meie hobuste kaswatajad ennast ette walmismksiwad.  Tulewal aastal saab professor Jegor von Sivers ühe uue Lutikeele põllutöö ajalehe wälja andma, selle nime all „Latweeschu Semkopis", kes kaks korda nädalas käib. Siis saab Lätlastel juba 9 ajaleht olema. Kuuramaalt. Seal onrahwakoolide olek aastal 1876/77 järgmine olnud: üleüldse oli 349 kooli, kus 405 koolmeistrit õpetust andsiwad (kellest 233 seminaris kaswatatud oliwad, 182 mitte). Koolilapsi  käis 25,918 koolides, neist 16,344 poislast ja 9,574 tütarlast. Neist on 15,533 poislast ja 8627 tütarlast ehk kokku 22,160 last talwel üksi koolis käinud,  ja terwe aasta otsa 2811 pois- ja 947 tütarlast  ehk kokku 3758 koolilast. Üleüldse tuleb üks kool läbikaudu 1417 wallaliikme ja üks koolilaps 23 wallaliikme kohta. Pihkwast. Pihkwas on tänawu Septembri kuus põllutöö ja koduloomade näitus olnud, kellest ajalehed suure kiitusega jutustawad. Selle näituse peal on järelseiswad auuhinnad wälja jautatud: 2 kuld auuraha, 25 hõbe auuraha ja 31 prongse auuraha.  Peale selle anti 42 kiituse kirja ja 16 auustawat  tunnistust. Järgmine näitus pidada tulewal aastal olema. Peeterburgist. Tulewal aastal peab, nagu „Golos" jutustada teab, postiraha kirjade eest loodi kohta 7 kop. olema. Rahasaatmise juures postiga  ei peata mitte enam 1 protsent wõetama, maid paljalt V 2 protsenti. Nagu kooli ministrile teada on antud, on selle jau Bes araabia maal, mis nüüd Wenemaa külge sai, 143 kooli, nende seas 2 gümnaasiumi, 19 linna- ja 124 küla kooli ja 1 seitsme klassiline Bulgaaria  gümnaasium. Õpetust antakse Bulgaaria keeles.  Praegu on aga õpetus koolmeistrite äraoleku pärast kõikides koolides seismas. Septembri kuu sees on Weneriigis 2306 tulekahju olnud, kelle läbi 3,867,119 rubla eest kahju on saanud. Liiwimaal on neist 18 tulekahju olnud  37,083 rubla eest. Tallinnamaa tulekahjude arw nimetatud kuus on 4 olnud, 3473 rubla kahjuga. Sõawägede sissetulemise ajal on Peeterburgi  linnas Moskwa auuwärawa juures üksi 3600 tammelehe pärga, 500 loorberi pärga, 5200 lillekimpu  ja 50 männikut ära tarwitatud. Praegu on kuulus kindral Radetzki, kes Shipka juures nii wahwaste Türklaste wasta pani, Peeterburgis, kus teda suure auuga wasta wõetakse. Linna walitsuse poolt on temale üks auu-pistmõek, kullast kunstlikult tehtud pääga, kingitud. Tifliseft. Armeenia akadeemia. Nagu Armeenia  ajalehed teada annawad, on Armeenialased oma seas raha korjanud, et Türgimaal elama Armeenialastele  üht akadeemiat (suurt kooli) asutada. Selle tarwis on kohe 70,000 rubla kokku tulnud. Nüüd korjatakse uueste raha, kelle eest raamatuid Armeenia  keeles wälja tahetakse anda. Selts, kes neid asju toimetab, nimetab ennast „Arärat." Tauriast. Surnu ülestõusnud. Ühe mõisa peal Melitoopoli linna ligidal suri noor mees lühikese haiguse järel ära. Surnukeha pesti puhtaks ja pandi kirstu. Matmise päewal tuli preester, pidas oma Jumala teenistuse ära ja leinajad läksiwad surnuga surnuaia poole. Seal tundis üks kirstukandja, nagu oleks surnu ennast kirtus liigutanud. Tema andis seda preestrile teada, aga see armas seda tühjaks ja käskis kirstu edasi kanda. Seal tõusis surnu korraga istukile ja waatas imekspannes ümberringi. Esiotsa ehmatasiwad kõik pealtwaatajad ära ja paniwad jooksu. Aga Ma tuliwad nad jälle tagasi ja aitasiwad surmaunest  ülestõusnud mehe kirstust wälja. Õnneks oli ta meel õigel ajal üles ärkanud, muidu oleks teda elusalt hauda pandud. Karst linnast. Kaukasuse walitseja, Keiserlik  Kõrge Suurwürst Michael, on 30. Septembril  Karst kindlusse jõudnud. Linna ees wõttis Neid ülemkommandör kindral Lasarew wasta ja linnas teretasiwad  linna kodanikud Suurwürsti ühe seks päewaks tehtud auuwärawa all soola ja leiwa andmisega. Terme linn säras lippude ja pärgade ehtes. 2. Oktobril  oli suur kindluse ja sõawägede ülewaatamine. Besaraabiamaalt. Besaraabia kubernär, kindral-major  Shebeko, oli Jsmailist tellegrammi teel Keiserliku Majesteedile teada annud, et Rumäänia Besaraabia 9. Oktobril Wenemaa kätte antud ja Wenemaa Besaraabiaga ühendatud saanud, nii et Rumäänial  enam Besaraabia maad ei ole. Rahwa hõiskamine Jsmailis on sell päemal suur olnud, ning on kõik seisused palunud, et Keiserlik Majesteet nende truuuse awaldusi armulikult wasta wõtaksiwad. Wõeralt maalt. Bulgaariamaalt. Keiserlik komissar Bulgaarias,  kindral-adjutant würst Dondukow- Korssakow, on 10./22. Oktobril Sosiia linna elama läinud, ning on siis ka Bulgaaria ülemwalitsus nüüd seal. Jda-Bulgaaria maa on kindral Stolõpini all, kes seal kindral-kubernüri nime all walitseb. Lõuga-Bulgaariamaalt. Bulgaaria mässajate  pesa paik Küstendiois. Mässajad nõuawad Bulgaariaga. Nende arw üteldakse 12,000 Mmeest olewat. Ka arwatakse, et Bulgaaria militsi mägi trende seltsi läheb, kus nende wägi siis kõige wühemalt 30,000 meest saab olema. Konstautmoopotist. Rhodope mässajad on oma keskel tMsse .läinud. Nende kommandant, õwerst Saint-Clair, on Konstantinoopolis käinud ja Türgi walitsuse  käest wastapanejate wasta abi otsinud. Rhodope mässajate esimene päämees ja selle mässamise elusse ärataja  on Kara Jsmail, üks 30 aastane Türklane sealtsamast  maast. Tema juhatas mässamist nii kaua, künni Saint-Clair sinna tuli ja pashaa auunimega päämehe ameti enese kätte wõttis. Nüüd on Kara Jsmail korraga 2000 mehega ülestõusnud ja nad on Saint- Clairi päämehe ametist lahti mõistnud. Et Kara Jsmail  mässajate juures kui wahwa mees suure auu sees seisab, sellepärast ei julgenud ta wasta panna, waid läks Konstantinoopoli ja palus sealt Türgi sõawüge  omale abiks, mis temale ka lubati. Põgenema Türklaste arw Rhodope mägistikus  on wäga suur, sest neid arwatakse seal 200,000 olewat. Isegi on mõista, et seal häda ka suur on. Suure söögi ja riiete puuduse pärast olla neid jo 30,000 ära surnud. Need waesed inimesed on aga wale juttude pärast põgenenud, sest Türgi soldatid  oliwad igal pool rahwa seas kõla teinud, kui oleks Türklastel Wenelaste poolt kõiksugu piina kannatada.  Nii pea kui sellepärast Wene sõawäed kusagile  tuliwad, põgenesiwad kõik Türgi perekonnad eest minema. Türgi walitsuse ja „ Albaania ühenduse"  wahel lühemad asjad ikka kirjumaks. Kõik kord ja seadus on seal lõppenud. Türgi soldatid põgenewad  oma lippude alt ära ja heidawad Albaanialaste  nõuusse. Pealikud ei julge ka kudagi miisi selle korratu olekule wasta panna, sest nende mäed on „Albaania ühenduse" wasta nõrgad ja nemad ei usu ka oma soldatid enam. Peale 800 soldatit on jo oma lipu alt ära heitnud ja „Albaania ühendust" teenima hakanud. Siin saamad nad oma palga wälja maksetud ja neil ei ole mingisugust puudust. Abdul Hamidi soldatid ei saa aga oma palka kätte ja neil on igapidi suur puudus käes. Seda on nüüd Türgi pealikud Konstantinoopolisse teada annud ja on sealt enam sõawäge abiks palunud. Türklane on küll palwet  täitnud ja uut sõawäge sinna saatnud, aga kas Albaanialased sellepärast jo sõna kuulma hakkawad, on ise asi. Bosniamaalt. Bosnia Türklaste kuulus päämees  Hadshi Loja on Austrialastest mangi wõetud ja Serajewo linna wiidud, kus teda kohtu mõistmise alla tahetakse anda. Rootfimaalt. Stukholmi linna on uus suurkool  asutatud. Riigi walitsuse parandamise mälestuseks  aastal 1865 oli päälinna walitsus nõuuks wõtnud,  üht priitahtliku rahakorjatust alustada, kellega uus suurkool elusse pidi tõusma. Komitee astus kokku ja raha korjamisega tehti terwes maas alustust. See korjamine läks ka nii mõnusaste edasi, et Maikuu alustusel tänawu 878,000 krooni kokku oliwad tulnud.  Et intressid selle kapitalist aga meel suure-kooli ülespidamist wälja ei anna, sellepärast lubas Stukholmi  linna walitsus 1879 —1884 aastani iga aasta 40,000 krooni ligi maksa. Suurkool alustas oma tööd 14. Oktobril tänawu. Saksamaalt. Poosenimaal on õpetajat Lizaki, kes riigiwalitsusele truu on, ära tahatud tappa. Kurjategijaid  püütakse kinni. Kardinal grahw Ledochowski on sellepärast,  et ta ikka uueste kiriku seaduste üle on astunud,  Birnbaumi kreiskohtust 15,000 marga trahwi alla mõistetud ehk selle asemel 2 aasta peale wangi. Peale selle on teda riigi walitsuse laimamise eest 2 kuu peale wangi mõistetud. Prantjusemaalt. Mis Prantslased AsghanMaani  tüli^arwaw ad. selle poolt. Nii kirjutab nimelt Pariisi  ajaleht „Figaro": „Kui mina emiiri asemel oleksin, ütleksin ma Inglastele: „„Mina elan wäga rahuliste omas majas, mina ei armasta mitte wõeruselkäijaid,  ka ei tunne mina Leid mitte ja ei nõua ühtegi teie käest. Teie ütlete, et teie kui sõbrad minu juure olete tulnud, minule rahu ja troosti sõnumeid tuues, aga ma näen teie selja taga püssa ja suuritükka.  Teie saate minule sellepärast andeks andma, kui teie ees mitte ukse pärani lahti ei teinud ja teid palunud olen, oma teed jälle tagasi astuda."" Töist kõne kombet ei ole, mis siin wõiks pruukida." Sedawiisi  peaks Asghanistaani emiir Prantsusemaa ajalehtede  nõuu peale Inglastele wastama, kes nõuawad, et emiir neid ei tea kuidas kõik andeks pidada paluma. Nagu meie juba nimetasime, walitsetakse pea üht jagu senati liigetest uueste, mis praegu Prantsuse  rahwast suurel mõedul liikuma paneb. Prantsuse senatil on peale 75 liikme, keda terweks eluaastaks walitsetakse, weel 225 liiget, kellest kolmas jagu iga kolme aasta pärast uueste walitsetakse. Republiiklased loodawad, et nüüdse walitsemise juures, kus 75 senatori uueste walitsetakse, wabameelelistele kahekümne healte paljus saab langema. Loosi läbi määratakse ära, missugused senatorid walitsemise alla langemad, ja siin loosimise juures on nüüd nii republiiklaste õnneks juhtunud, et paljalt 19 repubkiiklast, aga 56 konserwat  wälja on tulnud. Nüüd loodawad republiiklased, et neist hulga konserwa senatori kohtadest palju nende kätte saab laugema. Seiemaale oli republiiklaste! paljast 12 healt senatis wähem, kui republiigi mustastel.  On aga jo republiiklaste käes healte paljus senatis, siis on ka walitsus ise alles taieste kindla põhja peale määratud. Seda peab küll iga rahu armastaja  kõigest südamest soowima, sest Prantsusemaa sagedad müssamised annawad terwes Euroopas halba eenkuju. Noored inimesed töistes maades ei waata sagedaste sugugi maade tarwituste ja oleku peale, waid nad näewad, et Prantslased mässawad ja wabaduse  eest wõitlewad ja mõtlewad siis, et nad seda kohe nagu ahwid järele peawad tegema. Nõnda saab siis, mis Prantsusemaal wabandada wõib, töiste maadele  halwaks eenkujuks ja tegude üritajaks, mis mitte wabandada ei ole. Nimelt on Wenemaa noored mässajad  kõik selged hullustajad, kus wabad seadused ikka rahwa tarwitustest ees käiwad, sest et nad siin meie Keisri Herra armulisest südamest priitahtlikult wälja ilmuwad ja mitte wanameelse parteide woli all ei seisa, nagu mõnes muus riigis. Pariisi maailma näituse ajal on palju kongressist peetud, kellest terwe maailma saadikud  osa wõtsiwad. Seesugust kongressist on üleüldse  4 kuu sees 30 olnud ja peale selle 50 konwerentsi,  kus kõiksugu kunstide, teaduste ja tööde üle nõuu on peetud. Need nõuupidamised on kõik ülesse kirjutatud ja saawad trükis wälja tulema. Üleüldse saawad nad 25 -30 paksu raamatut täitma. Kui sozial-demokraatlased nägiwad, et kõik ametid ja kunstid Pariisi maailma näituse ajal kongressist pidasiwad, siis wõtsiwad ka nemad nõuuks, oma kongressi seal ära pidada. Aga Pariisi politsei saatis mehed koju ja pani päümehed puuri. Asi on nüüd kohtu ees seletada olnud ja kohus on süüdlastele  teenitud palka mõistnud, kes seaduse wasta koosolekuid  pidada tahtsiwad. Selle kohtu ülekuulamise juures sündis järelseisaw lugu: Kohtu president oli