kui maa ja rahwaS teda kutsmvad. Ransi linnas on endise prDdmt TWrile ausammas pandud ja seal jumeS pilkad ja laiad kõned peetud, miö teda kui isamaa peastjat kiivamad. Tõsi on küll. et se mees oma isamaa eest palju tööd teinud ja oma mana aea sees meel ma ema kartnud ei ole, Prantsusmaa kõige milelsamal aeal läbi Euroopa reisida ja malitsejale juures abi otsida, mis küll aSjata oli. Siiski on enamtst tema nõu ja töö läbi Belfoori linn Prantsusmaa omaks jäänud. Kurwastaw asi on se, et just sõidn peal selle ausamba pidule se raudtee õnnetus juhtus, millest minemas numbris teadust andsime. Inglis m a a l on parlament sõeawäele, keS Afghanistani sõda lõpetas, oma tänu awaldand.  Sõda Zuulu-Kaffrite wasta näitab lõpetud olema. Kuningas Tshetewaio on mõne pealikuga ja wähe mäega mägedesse põgenend. Mitmed Kaffri peamehed on Inglaste laagri tulnud, oma allaheitmist awaldama ja rahu paluma. Tshetewaio walitsus on lõpetud; aimatakse  et tema oma rahwaS teda kiuniwõtab ja Inglaste kätte toob, mida ka se wevekoer teeninud küll oleks, kes omal aeal oma lihase wenna, pealegi wanema wenna ja seadusliku auujärje-pärija elusalt nülgida ja palawat tuhka ja sipelgaid tema tuksuma liha peale puistata laskis. -- Jumala kohus algab ka juba siin ilmas. Kohus , mida leitnant Karei üle mõisteti, keS prinz Lui Napoleoni maenlaste kätte jättis, saada uuema sõnumite järel tühjaks tunnistud, mees ehk ka koguni teenistuse tagasi wõetud. Auu üle on igal rahmal isemiisi mõtted. Hispaania maalt. Kuninga noor õde, Donna Maria del Pilar on ltthikse raske haiguse  järel ärasnrnud. Ka meie Keisri kojas on sellepärast kuepääwaue leinamine, ettekirjutud leinarietega seatud. Jutu leht. Meie polwisest aealooft. „Pttha Tawid." Inimese pea-njnst tõujewad mõnikord weidrad rakud. Seda on juba wanal aeal tähele pandud,  ja seda mõime meie ka omal aeal näha, mida meie nii suure uhkusega ja korklusega selguse" ja „walguse" ja aeakS nimetame. Niipalju ka maimupõhja maua-aea kõntsast röögitakse, ikka jääb senna üks õhem ehk paksem kõntsakord seisma, ja ikka ja ikka tõuseb pea siin, pea sea! midagi üles, millest meie oiete aru ei saa, on se lihtlabane petus, on se täieline ehk povleliue maimusegadus; aga rahmahulk jookseb nii kergest särama kuju ja kõlama sõna järel. Inimese maim on Loojast mabaks loodud ja sallib kõigist nähtud ja nägemata looduse-kujudest  kõige mähem wägiwalda. Tahetakse waba maimu mingil musil kammistada, siis kisub se kammitsad katki, niipea kui seltsilik wabadus maimule tiiwalehmitamiseks teed lahtiteiuud on. Oli aga maim enne seda mägimalla läbi keelatud  , ennast looduslikul kombel laiendama, laiemat silmaringi saama, siis kargab nii kergest oma, looduse enese läbi määratud piiretest wälja, kargab selle järel, millel ehk ka üksi wabaduse nägu on, kui se ka iseeneses muud ei oleks, kui teisenäoliue wägiwald. Meie aeal püütakse aga kahelt poolelt maimule wägiwalda teha. Ühel poolel seisab mägiwaldne Katholiigi kirik, oma ilmaliku ülemalitsuse nõudmistega, oma uhke wäljapoolse kombetega, oma immese-tarkusest  segatud pühakirja õpetustega ja ülemal otsas oma Jlmeksimata" paapstiga, Jumala asemikuga maa-ilmas, kes tõe-uurimisele wäheinad  maad ei anna, aga ka südame tungimist oma tarretand körklewa kombele alla lämmatab. Teisel poolel seisamad toredad „teaduse-mehed" kes üksi oma „ teadusi" auujärie peale tõsta püüamad, südamele mitte wähemat maad anda ei taha, kus se oma tarwitusi otsima minna wöikö. Mõlemad astuwad kui „ ilmeksimatu" kohtumõistjad meie ise-uurimise wasta, pea walju käsuga, pea sisseleikawa pilkamisega, mille wasta maimud seda mähem panna suudawad, mida nõdremad need iseeneses, aga ka, mida aunahned  ueld on. Ei ole siis imeks panna , kni selle kahepoolse piigistnse all sagedast inimese maimust midagi wäljapiigistakse, mida ehk mägimalla  nõudjad ise ei soowi ega eitearwata mõi. Laisema loodusega maimud saamad sellest tülist „usu" ja headuse" mahel pea nii tüditud,  et nemad mõlemaid kõrwale tõukamad ja üksi seda soowMuks pidawad ja tunnistamad, mida selgema silmaga näha ja käega katsuda mida rahma sõna järel „ patta panna" wõib. Ärkamad, aga õpetamata ehk poolvpetub maimud ja soojemad südamed, kellele need Vastastikused  nõutused rahu anda ei suuda, otsimas seda rahu iseoma tee peal ja eksimad seda kaugemale  õige tee ja tõe-tee körwa, mida mähem nemad vpetud ja harjutud on, kuuldud asju igatahes oma sündsa koha peale seada. Meie leiame sellepärast ka kõige kaugemaid eksitusi tõe-teest nende juures, kes palju kuulnud, ehk palju lugend, aga wähe õpetud ja juhatud on, se on pool-õpetud inimeste juures, kelle hulk meie päiwil, kus ? teadusi rahwuliseks" teha püütakse, suurem on, kui esiotsa arwata wõiks. Waba maim, keda kitsa kaane alla muljuda püüti, lööb mägimalla pressi pealt, kui poolkäärind  õlut ja purskab omad sooned igale poole, kuhu pruuli tahtmine ei olnud. Petus aga peab seal rohket leitust, kus wägiwald külmas,  wõtab kõrkuse ja ahnuse päiliseks ja weab rahwahulka weike sõrme otsas, kuhu tahab. Nende piigistuste mõnul wõiks siis ka se weider asi sidida, mis Itaalia maal mitu aastat  seisis, kosus, minemal aastal oma koledad otsa leidis, ja mida siin oma lugejate silma alt läbikäia laseme. (Jääb poolele.) Kirja wastused. K. M.. .. k—W: Awalikn kritükn peale wastatakse awalikult, mitte häbemata sala kirja läbi, sala nime all. Arwate Teie, et sõimamine paras wastus kriitika peale on, siis ei ole meil midagi selle wasta, kui Teie ka wcel ühe tosina uulitsa-poisa abiks palkate. Meie aga tahame tänise joone peal oma teed käia ja oma tööd teha, niipalju kui mõistame.ja suudame, Jumala auuks, õiguse toeks ja igaühe heaks! Aga pange käsi südame peale ehk on meil endiste kirjade pärast üksteisega midagi tegemist? On se nenda, siis ärge lootke, et meie edaspidi kurjust ja jõledust tagakiusamata jätame, edaspidi saame seda awalikult oma-rahwa ees tegema. „OH isamaa, ciä würise, Sind kaitswad wahid ivahwaste!" (Austud luuletajad palume andeks, kui tema osawad lüüa enneaegu tarwitamc.) Tallinnast. Tsensuri poolest lubatud. TallmnaS, 10. Lcikuse-kuu p. 1379. Trükkitud LindforS'i pärijate juures. Tallinna Linnakohtu poolest saab seeläbi üleüldiseks teatuseks ja järcltegemiscks kuulutud,  et kinnitub bttdshetisaasta-sissetulekuteja mäljaandmistc arukirja) põhja peal malmiLtud  jäutusekiri nende maksude üle, mis 187!). aasta eest immobilide (kruutide ja hoonete) pealt liuna kasuks maksta tuleb, teatud kohtuajal liuna kassa kohtu-toaS maksualuStest  wõib läbiwaadatud saada, ning et linnawoliuikude - kogudus linuaseaduse 131. artikli põhja peal nimetud maksude tasumiseks üht termiiui l. Septeiubrist kuuni 1. Oktoobrini sell aastal on seadnud. Maksud, mis selle termiiui sees mitte pole tasutud saanud, saamad mõlaks armatud ja kui mölad sisseactnd, kus juures iga wõlga jäänud luu eest I°/o (l kopikas rubla pealt) wõlga jäänud summa pealt krahwirayaks juure armutakse. Tallinnas, linnakohus, 26. Juulil 1879. Linnapea asemik W. Greiffenhagen Liuuasikertar O. Bcnecke. SchnÄmburgi j»>ncs Tartus on praegu wälja tulnud ja igaü ramatlipoodis saada: MM', vr. W., EeSti rahwa laulud. Rahwa suust korjanud. Hiud 30 kop. Zlacovsou, H. W., Laste s?der lil. jägu. 90 pildiga. Hind Lb kop. Martton, P., L ud wigKartusl> e ja tema seltsimehed ehk Must kast. Hiötorialkk jutustamine.  Hind 12 kop. Wartsou, Murjani wü r st. mituStuö  orjade Hiud 12 kop . Pärnu maal, Wäudra kihelkonuaö, saab Lelle toul Eidepcre kõrtsi juures 29. ja 30. Augustil ärapeetama. 10 miila wamapällm: 22. sel kuu p. on Katharinenthalrs Schwelkcrti  platsi peal üks dopelt kapslega naeste.ahiva kuld Uur lühikese kuld kettiga ärakadund. Ülemal nimetud waewapalka sellele, kes selle Uuri kättctoob weiksc Kompaölwi uulitsast Reune majast  Nr. 234, Schereme tjewSri kätte. Sest et ucitde rühma poolt, kes al utõisas käinud, sagedaste on pahandust tehtud, annalt mina teada, et keelati igallht  ära, Rocca al mare's käia. ApMr kii-arä cio Zouoanion. letstoffi wabrikn teiiva hinnad. 1 leib 16 naela poolpüülitud jahust 40 kop. 1 „ 8 ~ „ " 29 „ 1 ~ 4 „ », » 10 ~ 1 magnsapn peenleib 3 nacl.r 12 kop. 1 uisu sepplk 2 naela 8 kop. malge leib mitmesuguse snurnsts naela peolt 6 k. muda kui rukkist ja nisust kacwa weepakki 3 kuni 8 kop. nael. Tellimiste peale saamad meel mitmesugused  leiwad walmistud. I Teadaandmised. Odaivad Eesti-lmli Kalendrid 1889 a. peale praegu Schaaitenvurgi jnureö Tartus wäljatulnud ja igas raamatupoodis saada: Aaju t i n e Talurahwa Kalender ZSBO aasta peale. Nuia kaantega ja mitme Mliga. Kiud 8 kop. Jällemüüjat saawad MU Kalendert õ rub- eest. Illls ttkllder kes ka mõistab keeta tvõib kohta teada sada teemate  kantoris, laia uulitsas, Krihi majas. üht toatüdrukud ja üht karjatüdrukud, ehk ka karjanaest, selgemad teadust annab selle lehe redaktor Nõmme mõisas. Sealsamas antakse ka teadust 6 kuuni 7 uue wa-- badiku koha üle, mida tahtmist mööda ka juba sel suil wõib wastawõtta, Head Teltiskimid Nr. 1. 15 rubla tuhhad Nr. 2. 13. rubla tuhhad miillb Joh. Grabby. Paltiskimoande juures. Saggadi möifawatitsuse poolest saab sellega igaiihele, ilma mingi mahe pidamata kõwaste keelatud, Saggadi mõisa piirete sees jahti pidada, lindu ehk kalu piiitda. Ülewaatajad on kõwa käsku saanud, igaühe kätist, kes selle wasta teemad,  püssid, jalst-ehk kala püüdmise riistad  wõlta, ja on siis igaühe oma süü, kui j temale kahju sünnib. Saggadi möisawalitsus. palume oma austad lu- kaeblusi selle üle, kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe wäljaaudmise paika, Kindsml pärijate trükimajasse Tallinna saata. Sesugune  toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wahetamist ja wiidab aega. Hinnad Tallinna turrul. 4. Leikusckuu pääw. Karduhwlid, tsetwk. 60 kop. Herned, t00p... . 7 „ Leatsed, toop .... 7 „ Tangud, toop ... 8 „ Weikse liha nael. . 13—17 „ Sea liha nael. . . 15—16 Röösk piim, toop . 4 , Hapu piini, toop. . 5 „ Mant, korter.... 5 ~ Laua wõi, nael . . 30—35 „ Püti wõi, nael... 27 ~ Muna Paar ... 4 „ Kanba hinnad. 4. Leikusekuu p. 1379: Sola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 8 rbl. Heringi tünder 13 —18 rbl. Silgu tünder 13—14 rbl. Kopli heina puud 40 kop. Hõle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 18 rbl. Kase pude süld 5 rbl. 20 kop. Männi pude süld 4 rbl. 50 kop. Kiwisttte puda 20 kop. Soome putörwa tünder 9 rbl. Kiwitörwa tünder 10 rbl. Telliskiwid tuhat 15—24 rbl. Katukseliwid tuhat 40—60 rbl. Kustutamata lubja tünder 90 kop.