püütakse. Suur tänu olgu Jumalale, et seekord mitte nende waslaliste nõu korda ei ole läinud. Eesti Aleiiundn kooli kasuks kingin ka mina sada rubla hõbedat, mis miila juba oleks pidanud omas elus täitma. Kui mina elama jään, siis tahan ise ära anda, aga kui suren, siis jääb sinu hoolde. Palun, armas poeg, see Lõutuse peale kätt minule anda ja ka „ja" - ~ sõna ära ütelda. Et nüüd mina kindlaste sinu lubamise peale uskuma jään, wõiu mina rahuga siit maailmast rõõmsa lootusega lahkuda. Palun meel kõigest südamest Aleksandri kooli pääkomitees J. Hurti, et Teie küll juba suurt waewa ning waielust  olete kandnud, siiski palun seda edasi toimetada meie Eestirahwa jäädawaks kasuks. Mina loodan, et ma pean lahkuma ja kõik minust nägemata jääb, mis tulewik saab tooma. Jaak Kurrik, Kääriku talu omanik. (Surnud 3. Juunil 1878). Kirjutanud Pahuweres (Wiliandimaal, Paistu kihelkonnas), 1. Juunil 1878 H. Kurrik." - See surmawoodi peal kirjutatud kiri tunnistab liigutawalt ülesse, kui kõwaste  meie Eesti Aleksandrikool juba rahwa südame külge on kasunud. Selle kooli edendamise mõtegi annab jo surejale rahuliku hingamise lootust. Ja mikspärast ta seda ei peaks wõima anda! Üksi seal, kus häid tegusi, on ka tõsist usku, ja missugused teod on weel suuremad, kui need, mis wendade ja isamaa z kasuks tehakse. Kurrik mõtles oma surmawoodi k peal enam oma "Eesti wendade kui iseenda peale, ning sellega käis ta Kristuse jälgede sees ja wõis rahuga ) siit maailmast lahkudaX Seda õnnist tundmist tundsiwad  ka kõik AleksaudVi-kooli komiteede liikmed ühes, kui neile eesseisaw kiri ette loeti ja omas elawas usus laulsiwad nad ühest suust oma lahkunud wenna mälestuseks:  „Kristus on minu elu!" Tõeste, kes seda Aleksandri-kooli weel Eestirahwa südame kullest ära püüab kiskuda, see seisus ehk partei wõib üksi iseennast sealt südamest lahti kiskuda! Wiliandi maakonnas on mõnes kohas 27. Juulil hommiku nii kange külm olnud, et põllu peal kõik kartohwlid ja tatrad, ja aidades uauritsad ja muud õrnemad wiljad ära on wõtnud. et see külm ka otradele kahju on teinud. Pärnu linnas'on 23. Juulil üks Türgi wang töisele noaga paar korda rinda pistnud, nii et haawatud  mehel enam el ulootust ei ole. Türgi wangide juures on ka siin wihngipõlwes suur wiha Araablaste ja päris Türklaste wahel walitsemus. Haawatud wang on Araabia soost, aga haawaja päris Türklane. Töine asi, kellest kirjutakse, on nõnda: See on üks wüga rumal mood, et Pärnust Riia maanteed kaudu edasi Ruusalemma ja Petlemma trahteri wahel ilusa ilmaga sandid wõi kerjajad paari ja kahe-paari wiifi maantee ääres istuwad ja nii waljuste loewad, et mets wastu kõlab. N'ad soowiwad, et nende heal wankre mürinast üle kõlaks ja teekäijate kõrwa ulataks.  On teekäija mööda läinud, siis jäüwad wait ja ootawad, kui jälle keegi tuleb, siis hakawad uueste karjuma, nagu oleksiwad rõöwlite käes. Kui keegi metsa tagant eemalt kuuleb, mõtleb ka nõnda olewat ja ei tohi enam edasi astuda. Niisugust kisendamist seal metsas maantee ääres peaks küll wististe kõwaste ära keeldama. Paari aasta sees on see asi alles sinna asunud. Enne seda ei olnud seal seda awalikku karjumist  mitte; olgu siis, et wahest öösel mõned äkitselt  metsast wälja kargasiwad ja tasakeste taskud läbi katsusiwad. Nüüdsel ajal on see koguni töiseks muudetud,  kus nad awalikult karjuwad, ja wiimaks, kui see ei aita, kes teab, mis jälle nõuuks wõtawad; üksiku  teekäijale on sealt üsna hirm mööda sõita. Mis rohi selle wastu kõige enam peaks aitama, et sealt jälle julgeste mööda minna wõiks, seda otsigu ja teadku need, kellel sellega tegemist ja see kohuseks on. Kolmas kiri räägib, et kesknädalal peale Suiste pühi olla Pärnu ümber müristamist, (mis ka meie kõrwu ulatas), wihma ja nii kange tuule hoog olnud, et Jänessella mõisa rentnikul (neli wersta Pärnust) üsna uue wilja küüne põhjani maha lõhkunud ja laastu katuse pihuks teinud. Kahju küll suurem ei olla, kui sada rubla. Kas kusagil weel kahju sündinud,  ei ole praegu teada. -l. Pärnu maakonnast. a koolist 0N täNNvltmeest, kes selle kooli oliwad läbi teinud, Pärnus wäeteenistuse wähendamise eksami Wenekeeles wälja teinud. Tartust. Klaussen-Kaasi õpetus küsi töös saab Tartus 4. Septembril alustama. Esi otsa oli nõuuks wõetud, paljalt 30 meeste ja 15 naeste koolmeistrit  selle õpetusele wasta wõtta. Wiimaks tuli aga nii rohkeste pakkujaid juure, kes kõik osa tahtsiwad  wõtta, et nüüd 41 meeste koolmeistrit ja 17 naisterühmast  wasta on wõetud ja õppima saamad tulema. Tallinnamaalt. Saksakeele ajalehed jutustawad sume kiitusega neljast marmori kujust, uus A° Weizenberg konsul Kochi perekonna päris surnuaias  tänawu suwel üles on seadnud. A. Weizenberg on Wõru maakonnast päris ja on ennast Saksamaal ja Itaalias suurte raskustega wõideldes kujutegija kunstniku ja meistri auujürje peale tõstnud. Juuni kuu sees on Weneriigis 3305 tulekahju  olnud, kelle läbi 7,756,318 rubla eest kahju on sündinud. Neist on Tallinna kubermangus 7 tulekahju  13,482 rublaga, Liiwimaal 14 tulekahju 23,892 rublaga ja Kuuramaal 12 tulekahju 16,647 rubla kahjuga olnud. Tallinna juures on 12. Juulil ööse hirmus  maru mässanud, nii et Kadrintali aias üksi 50 suurt puud maha on murtud ehk juurtega maa seest üles kistud. Ka mitmed laewad on kahju saanud ehk liiwa peale aetud, ning mitmed ojumise majad on tuulest täitsa ära wiidud. Linna alewis on tuul mitu katust majade pealt uulitsate peale maha pannud. ÄakweM. Meile kirjutatakse MMmmaalt: „Sakala" seest KalewiMa SeM" kool Rakweres 14. Juunil oma õpetuse estmese^WM'aastaks  tänawu seisma saaks jätma, roõtsin ma ka nõuuks, sellest koolipidust osa minna wötma, sest et nimetatud Seltsist kui koolist siin sagedaste rahwa seas juttu on. Kella 12 ajal tuliwad seal koolilapsed, kooli nõuukogu,  Seltsi eestseisus, laste wanemad ja muud wõerad koolimaja saali kokku. Pidu algas waimuliku lauluga. Siis luges wanem koolmeister M. Lindenberg, kes ühtlasi ka Seltsi kirjatoimetaja on, programmi ette, mille järele siis esmalt 6 koolilast, kes 30-mal Mail eksami ära oliwad teinud, järelnimetatud kõned ära pidasiwad: Wenekeele kätte õppimisest A. Weisibera: Õnnistegija imetegudest ja tähenduse sõnadest Tamm; ennemuisteseist juttudest K. Witsat; W»D riigist J. Doompea; Kalewipojast J. McD tinsen; wanemad ja koolilapsed tütarlaps L. Lillemägi.  Wäga liigutan? oli neid kõnesi 14—16 aastaste laste suust kuulda. Aga nimelt tähtjas kõne oli Leena Lillemäe kõne, keda enne I'/- aastat üteldi Saksa koolis käidud olewat, ja kes oma kõnet nende sõnadega lõpetas, mis ma ülesse kirjutasin: „ Käigu siis ka omad lapsed seepärast omas koolis ja õppigu, mis tarwis on, aga ärgu saagu Saksa nime kandjaks, „Kadakasaksteks" ehk mitte kalaks ega lihaks." Jäägu Eesti noored mehed Eesti meesteks ja naesed Eesti naisteks, wõi inimesteks, kes mõistlikud on."  Wiimase  peetud kõne järele lauldi jälle mõned rõõmsad lauluv, ning küsiti siis lapsi teadustes. Kõik läks kenaste. Mitmed wanemad pühkisiwad rõõmupisarad palgedelt. Pärast laste kõnesi ja laulmist astus kooli wanem koolmeister, Lindeberg, kõnetooli peale, ja andis koolist aru. Selle järele olla 1877/78' kooli-aastal üleüldse 117 last koolis õppimas olnud ja läbikaudu igal päewal 100 last koolis käinud, kellest 2 poeglast Wene-Kreeka, aga töised kõik Lutheruse  usku on. Neist on 2 uuel aastal U Tartu koolmeistrite seminari astunud, 2 tõisi wõetud ette wasta, aga jäänud ruumi puuduse pärast tulema aastani  ootama. 14 poislast, kes kooli läbi oliwad teinud,  saiwad koolmeistri kaest sõawäe kergituse tunnistused  kätte jagatud, ning ütles neile siis kõneleja: „Mo südamest armsad mennad, noored mehed! Teie olete eksami ära teinud ja tunnistused kütte saanud. Tänage Jumalat, oma wanemaid ja „Kalewipoja" Seltsi, et lugu nii wõinud waimupõllul olla, kui kõnedega  tunnistate. Igaüks on kaks aastat Kroonut ära teeninud: on aastapalk 100 rubla, siis olete kokku Wiromaal 2800 rubla kasu „Kalewipoja" Seltsi kooli läbi omal ajal wistist kütte saanud. Aga kool ei olnud teile muud, kui juht ehk näitaja: mine ja õpi! Õppige selle pärast ikka edasi. Jääge truu Eesti meesteks: Armastage usku, wendi ja suurt Wencriigi Keisert surmani. Tarwitage mõistust ja südame tunnistust.  Ühe sõnaga: olge inimesed! Jumalaga seekord!"  Nüüd oli laste koolist lahkumine, aga kooli nöuukogu ja seltsi eestseisus ühes liigetega jüiwad  meel kokku nõuu pidamisele. Nõnda wiisi saadetud kiri. Ka muialt tuleb meile kirju, kus „Kalewipoja"  Seltsi koolist head teada antakse. Tartus on selle kooli koolipoisid kõige paremine oma sõawäe kergituse eksami ärateinud, nagu meile sealt kirjutati. Kõige enam kiidetakse selle kooli wanemat koolmeistrit Lindeberg i, kes oma osawa ja wäsimata tööga nii heaste kooli kui seltft esimene alustaja ja kaswataja olla. Soowime mõlematele head siginemist! Narwast. Ka Narmas on 12. Juulil hirmus maru möllanud, kes kolm.wõeramaa laewa liiwa peale on ajanud. Peeterburgist. Keiserlik Kõrgus Hertsog v. Leuchtenberg on preili Sinaida Skobelewiga, kuulsa kindrali Skobelewi õega, abielusse heitnud, ning saawad nende lapsed edespidi grahw Bauharnaisi  nime kandma. Keiserlikud Kõrgused, Suuredwürstid Sergej ja Paul Aleksandrowitsh ja Konstantin ja DmiLrij Konstantinowitsh on esmalt Nowgorodi sõitnud ja saawad sealt edasi Põhja-Lõunamaale reisima. Peeterburgi linnas on 12. Juulil lõuna kella 12 ajal lund wihmaga segamine sadanud. Türgimaalt tulewad sõnumed, et kindral Todleben 27. Juulil seal kõhutõppe haigeks on jäänud. Soomemaalt. Helsingi uniwersiteet saab tänawu oma 50 aastast kestuse-pidu pidama. Juba on üks iseäraline komisjon sellega töös, nimetatud pidule programmi ülesfeada n. n. e. Nagu meie jo kord jutustasime, on Pariisi näitusel ka kõik Soomemaa ajalehed wälja pandud, ning üks Prantsuse keeles trükitud raamat annab sellest juhatust, kuidas Soomemaa kirjandusega lugu. Selle kirjast wõib teada saada, et Soomemaal praegu 54 ajaleht wälja tulewad, kellest 30 Soomekeeles ja 24 Rootsikeeles kirjutatud on. Neist tuleb 22 leht Helsingis ja 32 leht muu Soomemaa linnades wälja. Kõikide aastamaks kokku on 341 markka 30 penni. Aastas wälja läinud ja loetud nummerte arw on 8,850,000. - Üwäsküla koolmeistrite konwerentsi peal on suur hulk naisterahwast Soome rahwar iides olnud. See rahwariide ülikond, keda ka enne jo suuremat sugu naisterahwas awaliku koosolekute ja pidude peal kandsiwad, on järgmine: Must seelik, kahe ehk kolme rea punase paeladega, must pihik punaste nööridega,  walge särk laia käiksetega, walge põll punaste Meludega ja mustad kingad punaste pannaltega. Mmksed ripuwad kahes patsis selja peal, kelle otsad Wnase paelaga läbi on punutud. Wõeralt maalt. Türgünaalt. Galliipoli rannas on juhtunud, et Wenewäe wahi peal oliwad,"lnglismaa  sõalaewa „Swiftsure" lodja peale oliwad püssidega lasknud. Inglismaa admiral Kommerel küsis selle sündmuse kohta Wene ülemkommandöri Todlebeni käest otsust ja sai järgmise wastuse: Marmora  meres on wiimasel ajal mere-rööwimine suurel mõedul walitsema hakanud. Nimelt on Weike-Aasia Laast rahwas wahwad mererööwlid, kes omale uuemal  ajal ametiks wõtnud, kalameeste nime all kaubalaewu  riisuda ja muud rööwimise tööd teha, kus juures  nad inimesed rööwitud laewade peal sagedaste ära tapawad ja laewad, kui neid tühjaks on riisunud, mere põhja lasewad. Sagedaste tulewad nad ka randa ja riisuwad seal ranna ääres elawaid rahwast. Wene sõamehed olla nüüd ka Inglismaa laewa „Swiftsure" seesuguseks Laaside rööwlilaewaks pidanud. Wene sõawäed  nügiwad sealt ööse ühe lootsiku randa tulewat ja et nende hõikamine wastamata jäi, lasksiwad nad teda püssidega. Nii ülemkommandöri wastus Inglastele. Imeks tuleb panna, mis Inglased ööse sala randa otsima tuliwad, kus Wene sõawäed seisiwad. Konst a n tinoopolist tulewad sõnumed, et Mostaris rahwas mässama hakaNüd. Kolm Türgi sõawüe pataljoni olla mässajate nõuus. Töised tahta Austria sõawägede nõusse heita. Ehk saawad Mostari mässajad Austria sõawügedele seesamasuguseks kiwiks olema, nagu Rhodope mässajad Wene sõawügedele. Üleüldse on jo Austria sõawäed Bosnias tubliste oma werd ära pidanud walama. Juba 4. Augustil juhtusiwad  nad 500 mässajaga kokku, kus 4 meest haawatud  saiwad; aga 6. Augustil oli neil Maglai juures  Bosnialastega lahing, kus 70 Austria husari langesiwad. Numaämamaalt. Besaraabia maa pidada 20. Augustil ametlikult Wenelase kätte antama. Sellsamal  paewal pidada Rumäünia sõawägi koost ära lahkuma ja üksi nii palju kokku jääma, kui Dobrutsha wastu - wõtmiseks tarwis läheb. Dobrutsha pidada Augusti lõpetusel Rumüänia walitsuse alla saama. Inglismaalt. Wabameeleliste eestwcdaja Gladstone  on ühes suures kogus, kellest palju parlamendi liik Neid ja Hertsog Westminster osa wõtsiwad, wabameeleliste  Inglaste mõtted Lord Beaconssieldi Küprose saare kauba kohta wälja ütelnud. Kõne on pitk, aga tähtjamad mõtted on järgmised: Ilma rahwa küsi-