võred ja mannad, üllemad ja allamad, murdus jõe kaldal seifis pealt watamas, kui jeä sure kohhmaga omma kästud teed eddasi läks. Peterburgist. Keissrliko wamili reisist könneleb „Wallitsuse teadaandja" venda: Meie suur ja armoline rigi emma Keiserina on 13. ja 14. Märtsil Tweri kubbermango läbbi reisinud. Öse on suur Keiserina Spirowo  jama jures raudtee wankres magganud, kus kõik waggusi olnud. Kinnitud tunnil olnud  mässin Tweri linnas, kus ta 'V-t tundi seisatanud, agga Keiserina ei olle mitte wankrest wälja tulnud. Suur Majestät Keisre Herra issi reisis Peterburgist Moskwa ja olla 18. Märtsil wiis minutid enne kello kuut Tweri linna tulnud,  seal 8 minuti seisatand ja siis jälle eddasi  läinud; Keisre Herra ei olle mitte seal wankrest wälja tulnud. Keiserlik kõrgus Suurwürst ja Kaukasia ma wallitseja on 14. Märtsil Moskwa tulnud ja olla seal raudtee howis ni hästi söa üllematest,  kui kohto ja linna wannematest wastowöetud  ja terretud. Selle peale on keiserlik kõrgus kindralkubberneri herra liggi ollemises näituse maeasid watamas käinud ja 6VVO rubla ühhe maea tarbeks kinkinud, mis Kaukaslaste  tarbeks peab murretsetama Peale selle, kui Suurwürst Kurski raudtee jama jures waggonis lõunat olli wötnud, sõitnud  ta kello pool seitse eddasi. Klin jamas on keiserlik kõrgus !4. Märtsil kaks minuti aega wiitnud, sest et selle raudtee inspektori liggi sõitja abbiline, kes siis, kui mässin jubba minnema hakkanud, weel tahtnud ülles hüppata,  libbisenud agga taggasi mahha ja õnneks  ei olnud ta wigga sanud, karranud ueste ülles ja läinud liggi. Keiserlik kõrgus Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh  on 20. Märtsil Peterburgist Warshawi  sõitnud, et sealast söawäggesid järrel wadata. - Annetustest raudteede peal. Seitung  „Bsenne mailm" juttustab ni mitmest õnnetusest, mis Moskwa-Smolenski-Bresteri raudtee peal ettetullewad. Seddasamma tunnistab  ka raudtee järrel waatmise komitee omma  awwaliko teadaandmise läbbi ..Wallitsuse tsadaandja" sees. Nenda on siis LI. Märtsil pea aego ühhe ja sellesamma kohha peal kaks õnnetust ette tulnud. 288 wersta peal olla üks wanker teiste seast rööpest wälja hüppanud,  ilma et seal jures muud kaebtuse wäart asja õlleks ette tulnud ja 283 wersta peal jänud mässin, sest et wigga sanud, seisma ja wiitnud sepärrast 8 tundi aega ärra. 12. Märtsil läinud Slawianskaja jama jures üks mässin ja kaks wankert tee korwa ja 145 wersta peal jälle kaks wankert. ja 13. Märtsil  üks wanker tee pealt mahha. Immeks tulleb panna, et kõige nende õnnetuste jüreS ei raudtee ammetnikud egga reisiad wigga ei olle sanud. ammetnikude puduse ülle kaebab Peterburgi wenne seitung wägga ja ütleb selle parrast Wennema telegrahwi eddasi  ehhituse seismas ollewad, et ni paljo ammetnikusi  põlle, kui tarwis. Ka seal, kus jubba telegrahwid on, ei olle neid ni paljo, kui peaks ottema, mis pärrast siis ka naesterahwast  selle tenistuse on wöetud, agga ka se ei jõua nende pudust weel mitte ärratäita. Jssiärranis on se pudus ka seläbbi ni sureks läinud, sest et wimasel aeal wägga paljo raudteesid  jure tulnud, kus siis ka telegrahwi ammetnikude  arro, ehk nende tarwidus weike ei olle. Selle aasta hakkatuses olli telegrahwi ammetnikude arro 1180, neist olli siis 380 naesterahwast, peawad nüüd, nenda et iggal pool agga ni paljo on, kui häddast tarwis  siis se aasta weel ni paljo jure wöetud  sama, et nende arro !570 peale tõuseb. Posti - rahha all andus. Üks Peterburgi wenne seitung ütleb kuulnud ollewad,  et krono tahta postirahha trükkitud ramatute  saatmise eest, allandada, Rigi seestpolise  asjade tallitaja minister olla ..Wallitsuse teadaandja" läbbi üht kulutust, 15. Märtsist se aasta, kulutanud, et 1. Mai ku päewaga kõige trükkitud ramatute saatmise postirahha allandud peab sama, ja on siis nimmelt assi nenda: 1500 künni 2500 wersta pealt tulleb 16 kopp., 2500 künni 5000 wersta pealt 18 kopp. ja peale 5000 wersta pealt 20 kopp. naela pealt. Kes selle allandud postirahha eest ramatuid postiga kuhhugi sata tahhab, peab ramatud lahtiselt posti peale wima, agga 126