dasamma on ka kaerad; ka linad rõõmustama  d pisut oma peremeest, sest et n'ad põua läbi liig lühikeseks jäänud. Erned peawad, n'ago see ikka kuiwal suwel, ussitand olema, ja aeawiljad wäga mitmesugused. 8. ja 18. Augustil oli meil wihma ja see tegi wöimalikuks,  et rukki küli on wöinud maha tehtud saada. Mesilinnud on see aasta kül rohkeste peret heitnud; aga seeläbi siis ka tulnud, et nende mee wara kuigi suur ei ole. Peeterburgist. Keisre Herra reisist  kõneleb „Wal. tääd.": Peale selle, kui suur Majestät Keisri Herra, 31. Augustil, Suurwürst Aleksander Wladimirowitshi ristituse  juures oli olnud, on tema selle pääwa õhtul, kello 7 Tsarskoje-Selust Liwadiasse sõitnud. 1. Septembril, on suur Majestät heas terwises Tula linna jõudnud, kus tema esmalt säälast Kreeka õige usu kirikut ning parast säälast püssi wabrikut waatamas käinud  ja pärast lõunat kello 4 säält edasi sõitnud. -- Wilja ikkaldusest. Oleme jo kül näinud, kui pisut meil see aasta wihma olnud ja pääwa palawus mõnes kohtas wilja kaswule  wäga suurt kahju tegi. Ometige ei ole see põud selle wasto weel midagi, mis Venemaal,  mõnes kubermangus on olnud. Säälatsest  põuast ja wilja ning rohu ikkaldusest kõneleb kauba seitung nenda: Orelis maksab üks puud Heino praego Üks rubla. Bobrowra külas, kus enamiste iga aasta 3000 koormat wilja põllult kokku pandud, ei pea see aasta mitte rohkem kui 500 koormat olema. Säält küla rahwas on oma wilja pöllude pealt lasknud, esimesest niidust järele jäänud kõrred weel uueste äraniita ja maksnud naeStele, kes niitnud, 15 kop. pääwa palgaks. Selle suure põua läbi olla suur wee puudus, kõik kaewud kuiwanud ära, nenda, et 10 wersta tagant enestele jooma-wet pidanud tooma. Medüni maakonnas maksta heina puud 70 kop. —- Kurski kubermangus ei olla tatrad kogoniste ülestõusnud ja otse nendasammuti ka kahes maakonnas, Tshernigowi kubermangus, kus maa mõnes kohtas üsna mustaks jäänud. Kurskis olla rahwas oma mesilinda ostetud meega söötnud, muidu oleksid nälga surnud ja praegu toidawad n'ad neid penikese suhkruga. Kurski ja Kiewi wahel ei ole kahe kuu aea -sees wihma piiska maa kasteks sadanud. Sääl ei olla ei heinu, kartuhwlid ega kaapsaid. Naered pole ka mitmes kohtas kogoniste ülestõusnud  ja mõnes kohtas olla kül ninad maast wälja ajanud, ega siis enam edasi saanud. Tubakas ei ole mitte kümnet jagu sest wäljaandnud,  mis aastal 1874. Odrad ja kaerad on kogoniste kadund, rukkid läinud mõnes kohtas korda; tatrad lahäks siis korda ja neist saaks meel asja, kui pea wihma tuleks. Dnepri jõe ääres on elajad juba Augusti hakkatusest  saadik koduse toidu peale jäänud, sest et wäljast midagit saada pole; elajate hind on koguniste odaw. Säält rahwas ei mäleta üht seesugust wilja ikkaldust sääl enne näinud olewad. Kiewi kubermangus on wilja saak kül waene, aga amugi mitte nii waene, kui Poltawa ja Tsernigowi kubermangus. Poltawa  kubermangu rahwas ei mü midagist omast maa saagist, sest et nad ette äranäewad,  et oma elajaid talwe wiljaga peawad söötma. Kingitused. Kuida seitung ..Neusn Aeit" kõneleda teab, on Rootsi kuningas Peeterburgi  linna peawanemale Trepow, oma pilti oma käeallakirjutusega ja üht priljant kiividega  wälja ehitatud tubakatoosi, kus kuninga  pilt peal, kingituseks saatnud. Odessast. Wilja ikkaldusest. Odessa kubermangus on see aasta enamiste igas paikas  wilja ikkaldus olnud, nad ei olla mitte nii palju saanud, et seeme omast käest wötta oleks, kus siis weel aastane ülespidamine? Odessa seitung kõneleb, et säält maakonna rahwal, kui seeme ja leiwa wilja kokku wöttawad,  künni sstO,Vl)st rubla tarwis lähäb. Kust peab see summa wäljatulema? Kauba ajamine  on enamiste une padja peal tukkumas ja wilja hinnad töuseda ühtepuhku, mis ka ei ole imeks panna, sest et põud kõik wiljad ärakörwetanud.  Wööralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Trooniköne.  Serbieni würst Milan on omas trooni- 309