wallitsuse präsitent, rohhitssmise waüitsuse peawannem  ja kubbermango ellajate tohter. Z 26. Üllem komite tulleb igga aasta essimeste  Juni ku päiwe sees kokko ja gllustab omma  tööd. On ella jäte többi kussagil likumas, siis tulleb ta igga näddalas, ni kaua ükskord kokko, kui ellajate többe on, ja sawad Loik nöupiddamised  protokolli üllespantud. Z 27. Üllem komite walwab selle ülle, et kõik taieste saab täidetud, mis többe eest hoidmise  ja kautamise polest antud, kui se ka rohkem,  kui ülle ühhe kihhelkonna ehk linna on laiale laggunenud. -—Ta wöttab kõik kirjad ja protokollid,  mis abbikomiteed wasto ja murretseb selle eest, et need trükkitud ja wäljajaggatud sawad ning kässud ja seadused kulutud, watab kõik kullud za kahjo tassumi- sed läbbi ja kinnitab rehnungisi, mis kohhased komiteed teinud ja lubbab, kui leiab rehnungid  õiged ollewad, et rahha kassast saab wäljamaksetud.  Leiab ta selgemat teadust tarwis  ollewad, siis nõuab sedda, et allamad ehk kohhased komiteed sedda peawad andma; annab ka otsust, kui nende Me kaebtust tõstetakse.  . Zgga aasta luni kuul annab üllem komite kubbermango seitungi ja Balti naddalalehhe läbbi aasta arroandmist ja többekautamist ning lõppemist awwalikult teada, ka ühtlase sedda, kuida kõik läinuid. S 28. Need ülleüldsed rigi seaduses kinnitatud  punktid, ellajate többe parrast, jäawad omma täie wäe sisse, ni kaua, kui siin praego antud seadus üht ja teist punkti teisite' ei pöra, ehk ümber ei muda. Ommalt maalt. Pernomaalt. Auus tövGehk ön õnnetuse  kannul. Assi, kellest siin könneleda tahhame,  on kül peale werenv aasta wanna, agga Mis sest wigga, happu ei olle ta sellepärrast weel; janud nattuke sulle laiskuse parrast hiljaks.  üllesandmata; nüüd olli wanna söbber meie jures ja könneles susönnaga, kurda luggs olnud, ja et assi meie Eesti rahwa auuks, sepärrast ei wöi meie kuuldud jutto omma teada üksi piddada, waid könneleme ka omma eesti wendadele, kellest näewad, et kõik Eestlased ei õlle kaarnad, kes teise omma nokka tömbawad ja omma teed lähhäwad, waid nende seas on ka sesuggusid, kelle soontes ristiinnimese werri jookseb ja kes sedda weel ommaks ei pea, mis ta maast leidnud, waid heämelega wöera omma  jälle kätte annab, kui ta sedda tagga otsib. Assi olnud nenda: Üks noor mees, —ma ussun> se olnud wckllast Risa küllast kellel ial rahha järge ei olle järrele jänud, wötnud ennesele  naese ja naesega ühhes tulnud ka 5W rubla maeasse. Noh! egga se weel kellegi imme assi põlle, mönned naesed towad ommas jalgus wahhest weel rohkem maeasse, se on jo maea kpssumiseks. Wata wanna söbber! Noor mees ei olnud rahhaga õppinud ümber käima, ja olla wist möttelnud, nüüd peab sedda ka, kui kuhhugi wälja lähhäb, hea tort liggi wöetud  sama, et ka teised näewad, kui raske mees ta rahha Wlest on; mässinud 175 rubla Mbberi  sisse, pistnud kullitasse, penikest rahha körwa ka ja läinud Torri kirrikusse. Peale jummälatenistust ostnud poest üht ja teist, mis penikese rahhaga jõudnud ärratassuda, ja need 175 rubla jänud terwelt wanna halli pabberi sisse. Mees läinud poest ärra, istunud kõrtsi ' jures kus hobbune seisnud, wankre peale ja sõitnud koeo; agga sedda ehmatust! koddo leidnud, et rahha taskust waljahüppanud ja ei tea kuhhu jooksnud. Mehhel silmad wet täis, tulnud taggasi otsima, agga mis läinud, se läinud, wiska teisega weel takka! läinud w'a köstre .jure' ja pallunud tedda teisel pühhal ommetige koggodusele kulutada, mis õnnetus temmal olnud ja .lubbanud sellele 25 rubla, kes temma rahha kätte -toob. Teisel pühhal, peale kulutust tulnud kellamees köstre jure ja öölnud, et temma naene kõrtsi howi-wärrawa eest üht kokko mässitud halli pabberid mgast leidnud ja kui sedda lahti teinud, rahha seest leidnud. Köster kasknud rahha kautaja kätte wia, mis mees ka kohhe teinud; kautaja tahtnud  sure heamelega leidjale 30 rubla anda, leidja agga mitte ennam kui 10 rubla wastowötta,  wimaks toppinud kaütaja ommetige leidMe wäggise 20 rubla peusse ja sellega olnud asjad tallitud. - Eks põlle kenna kuulda, et ka Eestirahwa seas ausaid innimefi leida 293