aeal mõni walla kirjutaja, kes mitte õige truuusega  oma ametit ülal ei pea, waid muidu silmakirjaks ja oma kasu püüdmiseks seda peab! Kus niisugune hoolimata inimene on, sääl ei ole ka walla asjad mitte korras." J. L. Tartust. Wälja näitus. Sääl saada 26.-28. Augustini wätjanäitus olema ja näitusele  wastu wõetama saada: elajaid (koduloomi),  piima produktist ja riistu, talu rahwa  käsi - tööd, wilja seemet, maea ja pölluriistu  j. m. Tallinnast. Uus direktor. Kudas kuuldakse, saada endine Tartu uniwersiteedi prohwessor ja siiamaalne Miitau gimnaasiumi direktor Dr- Paucker uueks Eesti maa kubermangu  koolide ja Tallinna gimnaasiumi direktoriks  ja astuda Mai kuus oma uue ametisse. Friidrihstatist. Lapse tapmine. Säckl olla ühe kodaniku kaemust üks surnut laps leitud, keda ema isi ära uputanud arwatakse olewat. Lapsel olnud pael kaelas ja selle kulles  rippunud üks triikraua polt ja eesti keele laulu-raamat. Peeterburgist. Noored ohwitserid. Peetsrburgist ja kõigist riigi junkru - koolidest peawad 16. Aprilliks 2666 ohwitseri söateenistusesse  wälja lastud saama. Juuni kuus peab wcel teisi järele tulema. Kõigis söa-koolides  olla seesugune sõnum ehk ootus kõiki elama liikumisele ja tundmisele äritanud. Hinge kirjutus. Kudas aealeht ..Nowosti" teab kõneleda, et tulema aasta hakatuses  üleüldine hinge kirjutus tulema saada. Midagi kaugelt Sibeeria maalt. Säält antakse aealehtede läbi täada, et raudtee  Eüroopa-Wene maalt Sibeeria maale juba nii kaugel olla, et hilja aea eest auru-wanker üle Uraali mägede wöinud sõita ja nimelt Perm'i linnast, mis siin pool Uraali mägesid pahem pool Kaama jõe kaldal seisab, künni Kushwi wabrikuteni. Lugejad arwawad ehk, et Sibeeria maa muud midagi 'pole, kui ära põlgtud kurjategijate nuhtluse paik. Osast on see küll ka tõsi. Jsieneseft on aga Sibeeria  maa suurem, kui kõik Euroopa maad ühte kokku. Ta mulla pöuues wöib olla mitu korda rohkem rikkust marjul, kui terwes Eüroopas. Põhjapoolne Sibseria maa jagu on küll' sigivuse poolest kaunis kehw ja peaaegu  terme aasta otsa lume ja jeäga kaetud. Aga ehk küll taime kasw waene, siis on sääl jälle häästi rohkeste metsloomi, kelleist inimene  elada wöib ja kelle nahkadest kõige paremad  ja kallimad kasukad maa paal tulewad. Keskmises ja Lõuna poolses jaus on juba igal pool suured jõed, metsadega kaetud mäed, kus mõnes paikas kulla, hõbeda ja muu metalli jagusid nii palju mulla sees leida on, et iga pääw kuulsa Ameerika maa Kalifornia kullamagedega  körwu wöiwad seista. Nende mägede  wahel on aga jälle wilja kandjad orud ja wäga kenad laaned, hääd heina- ja karjasmaad.  Minewa aasta söitsiwad meie Liimi maa mehed agara Heinaste meremeeste kooli koolmeiftre kapten Thal'i juhatuse all Põhjamerest  ümber, ühte suurt jõge kaudu, kaugele Sibeeria maa südamesse ja ajasiwad seda wiisi kuulsa ja kasuliku weetee selle maa kauplemise  tarwis lahti. Tänawu hakkab auruwanker  üle Uraali mägede wurama. Ja nenda wöime siis julged olla, et sääl üks tõsine elu algamas on ja Sibeerial suur ja kuulus tulewik  ootab, ja et see maa meie laialise riigile  üheks põhjatumaks rikkuse hallikaks saama  saab, mis mitmed auusad Wenelased juba Peetre Suurest saadik wäga häästi ette tundsiwad  ja lahutada püüdsiwad, mis neil aga mitte õieti korda ei läinud. Metalli rikkad Uraali mäed tahtsiwad küll juba ammugi, n'agu isienesest ärkada ja kiskusiwad raha mehi eneste ligi. Aga need ei mõtelnud ükski selle pääle, et tema loomusest rikkad hallikad immitsema awitada. Iga üks katsus nii kui wähe wöis, oma taskuid täita. Uraali kullest kisti ja weeti kõige maailma jagudesse, aga ükski ei mõtelnud t'ale krossigi tagasi maksta. Säälsed  waesed töömehed orjasiwad siiamaale pool muidu maa all mägede sees kiwa lõhkudes ehk metalli mulda kaewades, wedades ja wabrikutes  sulatades j. n. e. Kasu, mis Uraal andis, lakuti ja priisati uhkes Pariisis ehk hiilgama Itaalia taewa all Florentsi linnas ja muial ära. Aga nüüd on meie armulise riigi-isa Aleksander 11. tahtmise järele sinna 108