piddamine liig ilmlikuks, sest et selle piddo peal ennam rojust ja roppust, kui head ette tulli ja selabbi hakkas siis Jaani tulli meie linnas wahhemaks jäema, künni mönne aasta eest politsei polest se koggoniste ärrakeeldud sai. Agga mis läbbi tulli keeldus? Rahwa tülli ja pahha töö läbbi. Se on jo issiennesest  mõista, et auus ello ja head kombed ialgi kohtuid omma kannule ei katsu, agga pahhad asjad kissuwad wäggise neid ennese järrele.. Se aasta ei olnud siis meie linnas, egga siin ümberkaudo kussagil tullukest paistmas;  rahwas weres kül ühhest kohhast teise, agga silm ei leidnud, mis südda otsis ja sõnus.  Üks auus mees ütles meile, et ta ülle merre Ulu ja Tahkuranna randas olla tullesid näinud, agga Audro pool põlle sedda mitte nähha olnud. Jaani tulli on issiennesest üks illus, arwas ja kenna wanna pruuk, misga rahwas ristia Joannese sündimise päewa auustab  ja römus on, et temma, kui se koido täht enne päewa töuso, se on Jesuse Kristuse sündimist,  mailma sisse on tulnud, nago se eeswalgus,  agga siis peab ka rahwa rööm üks kristlik ja Jummala melepärraline ollema, nenda et Jummal seal jures saaks auustud. Et agga, nago meie praego nimmetasime, se rööm liig ilmalikuks läks ja liig jomine ning prassini  ine, kristliko ello reotanud, on ilmlik kohhus  sedda ärrakeelnud ja nenda selle römule tabba-lukku ettepannud. Kuida ööldud, ei olnud  sel õhtul kussagil kissa egga karra kuulda, agga sedda ennam Jaani päewa!. Noh, mis sest ennam pikkemat jutto tehha; iggaüks teab issigi, kuida ta sedda pühhitsenud! Riast. Lätti laulo piddo. Asja õige süggawaste ja terrawaste igga nelja külje pealt läbbi wadates, hüppab südda römo parrast, sest et meie armas allam suggu rahwas, isstärranis  wimasel aeal, laulmise teel pikka sammuga  eddasi astunud ja issiärranis römustab assi meid sellepärrast, sest et mitte tossi põlle, mis targem rahwas enne allamast suggust ütles:  ..On üks rummal ja tuim rahwas, sest ei sa middagit." Agga ennäh! se rummal rahwas woib jubba mitmes asjas, agga issiärranis  laulmises, targema rahwa körwa astu- da, egga prügi omma silmi mitte häbbi parrast  mahha lüa. Aasta kolme eest taggasi, piddasid Eestlased Tartus laulopiddo, mis wagga kennaste läinud ja nüüd on Lätlased Ria linnas seddasamma ettewötnud. Nende laulo piddo olli 27., 28. ja 29. Junil, kellega ühhes kaks koosollemist sanud petud, üks lätti koolmeistrite ja teine lätti talloperremeeste kokkotullemised.  Römuga terretame omma naburi,  lättirahwast ja sowime süddamest, et nende nöupiddamised koli- ja pölloharrimise asjus, mis ommetige need kõige üllemad meie ello teel, wviksid hästi korda minna ja seddg, mis nihästi koli kui pölloharrimise asjus weel puduline, hea korra peale woiksid sata, et kõik paljo löbbusam woiks eddasi minna. Otse kui üks pöllomees, kui ta ommast maast suremat kasso sowib, tarkuse tee! eddasi peab sõudma, nenda peab ka Zummala pöllo harria Koolmeister katsuma eddasi sada, et waimo pöldo parrem mõistaks harrida ja seks aitawad kokkotullemjsed ja asja läbbi räkimised,  kui sedda mõistlikult ja asjalikult tehhakse. Lubbame, kui ükskord laulo piddust ja koosollemisest  sönnumed olleme sanud, sest ka teadust  anda. Õnnetus Salamonski tsirkuses. Innimene on lodud kahhe jalla peal käima, agga mitte linno kombel lendama, ehk kui orrawas  ühhe puu otsast teise otsa hüppama; tahhab  kegi sedda katsuda, siis ärgo pango immeks,  kui kaela murrab ja enne aego surma saab. Se olnud 20. Junil, kui tsirkuses mängitud, mis ka ütlemata kenna olnud, olla agga lia julguse läbbi suur õnnetus olnud. Kleo, üks kunstmeister, on mango sees, üllal kõrges tule käes, kukkerpalli lües, ühhe kige pealt teise peale, mis kaunis emal ühhe teisest seisnud, läinud. Sedda tempo pealt wadates, on pealt watajatel, kui kewa wet kaela kallatud  ja paljo on silmad kinni katnud, et sedda põlle nähha woinud. Essimene kord on se temmal ka õnneks läinud, ühhe kige pealt teise peale sada; agga nüüd tahtnud ta weel suremat kitust sada. Ta olla ommad silmad kinni sidduda lasknud ja siis ühhe kotti sisse puggenud, agga nenda, et käed ja jallad kottist  wälja jänud; nenda olla ta siis omma kunsti näitama läinud; agga seal tulli suur 222