grahwiga endise kumnganale Paris, ° tääda, kvwa loud Hispaniamaal selle kulutuse peale on, mis peale Jsabella olla wastanud, et prints Alfons pea Hiöpaniamaale saab tulema. Ka präsident marshal Serrans ei olle selle kulutuse wasto rusikast üllestöstnud, waid oma ülemawalitsuse ametit põhja söawägede üle, kindral Lazerna kätte andnud ja ise koju tagasi läinud. Don Alfonso olla üht maniwesti  wälja andnud, kus sees ta teada annab,  et tema rigiwalitsust enese katte wöttab misga marshal Serrano wägga rahul, et Hispania  jälle kuningrigiks saab ja wana paawst ka oma õnnistust andnud. Berlinisi 23. Detsembril. Don Alfonsut  odetakse tunahome Madriti tulewad. Riigiwallitsus olla käsko andnud, et Kõrtes ka seks pääwaks peab kokko tulema. Iga rahwa  seltsist ja jaust peawad sadikud kokku tullema,  kes siis rahwa eest peawad kostma kui midagit nõutakse. Suurem suurde riikide osa olla oma rahul ollemist sellega, kui Alfons Hispania kuningaks saab, juba teadaandnud ka Saksariik ei olle teistest maha janud, waid ka lubanud sellega rahul olla.  Karlistlastega  rammokatsumised ei pea weel lõppenud ollema. Don Alfonso olla kulutanud ja lubanud kõige Karlistlastele, kui nad rahule jaäwad ja tema alla heidawad, täielikult andeks anda ja kõik, mis paha olnud, unustada.  Belgia  riigiwalitsus olla teda ka kui Hispania kuningast, wastowötnud. Marshal Serrano olla kogoniste Portugalimaale ära läinud. — Noh, ehk lõppeb siis ka ükskord see hirmus  werewalamine sää!, mis juba kul kaua turinud. Londonist. Õnnetusest mere pääl. Säält kirjutakse 16. Detsembril, et nemad 13. Madeirast telegrahwiga wäga haledaid sõnumid saanud. Üks laew, mis Väljarändajatega  Uuemeremaa poole purjutanud, on 1?. Nowembril ülal kõrges mere reisi pääl põlema  läinud ja soutumaks ärapõlenud. Neist 463 inimesest, kes sääl laewa pääl olnud, ei ole enam, kui kolm eluga peäsenud; teised saanud  kõik lsewaga ühes surma. Önnetssest raudtee- pASt.<: Handos nist kirjutakse §3. DetseMbril: Eila öhts M Shiptoni lähedal, hsmmiks raudtee peal, wäga suur õnnetus sündinud; wankred hüüppanud rööbedest Wälja ja läinud üle pea ja kaela kanali, kus paljo liggi sõitjaid ärauppunud; künni öhto kella pool kümneni olnud juba 3l) surnud keha weest wälja tõmmatud, arwawad  aga ärrauppunute aru weel paljo surema  olewad; peale nende, on ka weel reisijaid haawatud ja pigistatud saanud. —Teine õnnetus  olnud sütte aukus, sääl on eksplosion, se on, et auk koraga põlema kähwatanud ja sääl on 2I töömehest, kes sääl töös olnud 2V surma saanud, üks neist jäänud imelikul wiisil weel elusse. - Hale kül, et seesuguste kurwa sõnumitega oma uut aastat peame hakkama;  aga mis teha, kui meile paremaid ei anta. Aeawiteks. Hariv Karl ja Ktfa Mihkel. K. Mis sina arwad Mihkel, kas ei woi wargaid ka hirmutuse läbi ära pelletada ehk ka kinni püütud saada? M. Mis asi kihiseb jälle so pää sees Karl, et räägi siis. K. Waata Mihkel, see on üsna weike asi: üksi kella helistamise läbi wöiwad margad  ärapelletaAzd ehk kinni püütud saada. M. Ära jamsi Karl! Kas waras sino kella helistamist kardab. ' K. Kardab jah! Kuule siis, kuida sedva pead tegema: wötta üht traati ja m pitk, kui tarwis, panne üks ots oma waranduse külge aita, ehk kus taht ja teist otsa oma kambri, kus sa magad ja selle otsa seu üht wähedlast aisa kella, aga see ots, mis aitas, olgo nenda seatud, et waras nudimata tema külge puutub ja sedamaid saab kel siis helisema ja sulle teadust andma, et kutsmata külaline sino rvarandust  järel waätamas. M. Tossi Karl, seda tehko siis iga peremees  kes oma wara hoida tahab. 14