Perno Postimees ehk Näddalileht M 25 IS7I IZnes kcsknäddal 9. Junil.^ aasta SeS lehheS seisab Bessarabia maast ja rahwast. Ommalt maalt. Pernust: Pöllo künnist. Suine talli. Mürristamine. Riast: Väljapandud lapsed. Tartust: Raudtee. Peterburgist: Keiserlikud reisiad. Keiserlik kingitus. Kroonstadtist: Suurwürst. Mohilewist: Jssiennese hukkamisest. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Surma sönnumed. Pranlsusemaalt: Parist tülli löppetus.— Jtaliamaalt: Prantsuse kabalad. Brüsselist: Wiktor  Hugo kirri. Uemad sönnumed. Mönnesuggused sönnumed. Bessarabia maast ja rahwast. 111. Sönna piddada, sn mehhe assi, temma au ja eht, temma kroon ja temma kilp; kes sedda ei pea, mis ta kord tõotanud, sedda ei woi kegi, kui walleliko, uskuda egga mehheks. piddada.  Ma ollen lubbanud Bessarabia maast ja rahwast eddasi räkida, sepärrafl wötta siis heaks, mis tänna sutte sadan. Könneleme siis tänna sest rahwast, mis seal ellamas; sest maa ja rahwas käiwad ikka ühte maa õppetab rahwast ennesega ühhendama, temma tomuliko ottemist ennesele harjutama ja tedda nenda harrima, kuida temma sedda sallib. Enne kui Sakslased Bessarabia maale ennast  pessitasid, ellas seal maal Moldau rahwas,  kui karjatsed, kel sured ellajate ja hobbuste  karjad sllid, kellega ühhest ma kohhast teise käisid; agga maaharrimise peale ei möttelnud  kegi, se seisis putumata. Ni pea kui se maa Wenne Keisre wallitsuse alla sai, laskis  meie õnnis Keiser Aleksander I. wäljamaal nimmelt neile kulutada, kes aastal 18VZ Wür- lembergi maalt Preisi-Polamsale ollid rändanud,  et temma Bessarabia maale assutajaid sowib, kus ta neile mõnda issiärraliko õigust assumiseks lubbas. Allalise söddade läbbi olli se rahwas wägga pinatud ja seläbvi, et nende warrandus söddade  läbbi, mis sel aeal wäljamaal wägga saggedaste ollid, ärrarisutud, sure waesufe sisse sattunud, wotsid nad meie sure ja armolise  Keisre Herra keiserliko armo pakkumist sure tänno ja römuga wasto. Jubba aastal  1814 suisel aeal, rändasid nad Bessarabia male, omma ude ello kohta ja süggise selsammal  aastal, peale selle, kui nad lühhem ehk pikkem aeg sealatse Moldau rahwa jures korteris  ollid olnud, sai iggaüks omma makohha ja pessitas ennast ka senna peale; teise! aastal  on maeade ehhitusega allustust tehtud, kus jures krono arm neid tubliste awwitanud. Jgga saksa assujale antud 65 tessatini maad üks tessatin 2406 ruut sülda temma pärris ommaks, mis ta ial ei tohhi ärramüa, ja mis igga issa norem poeg jälle pärrib ja nenda siis ühhest pölwest teise pärriseks jäeb.