Vtt. Perno sillakohto kõnd. 1. Kanton. Perno lin ja need kihhelkonnad:  Perno, Audro, Testama-Kihno saar, Torn, Aedemeste ja Saarde kihhelkonnast Laiksare  mõis. 2. Kanton. Need kihhelkonnad: Mihkle, Jakobi-Kergo ja Wändra-Kerro. 3. Kanton. Need kihhelkonnad: Halliste, Karksi ja Saarde. VIII. Wi lään di sillakohto kond. 1. Kanton. Willandi lin ja need kihhelkonnad:  Willandi ja Suur-Jaani. 2. Kanton. Need kihhelkonnad: Paisto, Tarwaste, Helme-Takerberi kabbeliga. 3. Kanton. Need kihhelkonnad: Weike Jaani, Põltsamaa ja Pillistwerre. Sare maa. 1. Kanton. Kurressare lin, Saremaa, Muhhumaa,  Runo, Kainast ja Schildau. Appi hüüdmine. Samara rahwa appi hüüdmine näitab waigistud ollewad ja nende hädda kustutud, agga nüüd tõuseb jälle uus kissendamine Bessarabiamaalt, mis jälle peab waigistatud sama. Sönnumed, mis sealt tullewad, hellisewad kül wägga halledalt ja armastuse töö Samara rahwa heaks olli alles  kassil. Agga kas peaks ta nüüd üsna wassind ollema? Kas ei peaks mitte weel leitama jöudo ja rammo ka Bessarabia rahwa wasto, sedda samma armastust iilleönäitama, mis Samara rahwa wasto ülles näidatud? Sealt on palwe kirjad tulnud, mis selle sowimisega  sadetud, et neid seitungidesse ülleswötta,  et nenda selle rahwa hädda rahwa silmade  ette panna ja nende süddamid armo tööle ärritada. Nenda kirjutakse Kishinewist õige halledalt selle rahwa häddast ja pudusest, nenda, et ka kõige külmemad süddamed peawad nende wasto sojaks minnema ja nende wasto armastust  üllcsnäitama. Kirri mis Bessarabiast tulnud, on: pool Bessarabia maal, Akkermanni maakonnas, on mõnnes kohtas saksa assunikude  keskes, issiärranis nende keskes, kellel pärris maad potte, waid rentnikud, on wilja ikkalduse läbbi sures nälja häddas ja puduses.  Neil ei olle se mitte woimalik ilma wäljaspoolt abbita omma pöldust küttida ja isseärranis on Aleksandri orru koggokonnal selle polest wägga suur pudus. Et sedda hädda wähhendada ja selle rahwa murret kergitada,  pällub Kishinewi rüggemcndi öppetaja R. Faltin wagga süddamest, selle rahwa peale hallastada ja nende heaks armo andid korjata ja senna saata." Kellel siis wähhegi weel soja werd soontes likumas, ja armastust ta süddames, se katsko ka omma jöudo moda nende õnnetumate heaks middagit anda ja kõige lühhem  tee sedda rahha nende katte murretseda, on igga koggoduse öppetaja läbbi. Andko igga üks, mis ta sudab omma öppetaja kätte ja temma läkkitab sedda senna , kuhhu abbi pallutakse, ja siis ollete üht head ja Jummala mele parralist tööd teinud, mis eest temma teid saab õnnistama ja teie kätte tööd korda saatma. Tallinnast. Pearahha wölga tassutud.  Tallinna seitung könneleb: Ammetlikult  antakse teada, kui paljo pearahha wölga möda läinud Januari, Webruari ja Märtsi kuude sees krono rentkambri ärrataösutud ja sedda on maksetud: Hommikoharjomaalt 4406 rubla kopp., Ohtoharjomaalt 1696 rubla BV2 kopp., Löunaharjomaalt 3454 rubla 94 kopp., Rannawirromaalt 7816 rubla 33 kopp., Maawirromaalt 7152 rubla 11/2 kopp., Allentaggusemaalt  2755 rubla 28 kopp. Hommikojarwemaalt  1162 rubla 63 kopp., Löunajärwemaalt  1831 rubla kopp., Maalänemaalt  5698 rubla 59 kopp., Rannalänemaalt  i 978 rubla 51 kopp. ja Lanesaardemaalt  2641 rubla 92 kopp., se on ühtckokko ülle kõige Eestimaa 39,334 rubla 54 kopp. Peterbnrgist. Tullekahjudest teadaandja" könneleb, kui mitto tullekahjo, mödaläinud Webruari kuu sees ülle kõige sure Wennerigi olnud ja kui suurt kahjo tulli teinud. Ülleüldse olnud 1522 tullekahjo  ja se kahjo, mis tulli teinud 1,359,885 rubla suur. Mis läbbi tullekahjud tulnud, langeb kolme jausse ja nimmelt: 174 tullepanncmise  läbbi, 494 omma holetuse läbbi ja 854 janud teadmata, kuida tulli lahti läinud.  Kõige rohkem tullekahjusi olnud: Kaluga  kubbermangus 91, kelle kahjo 13,617 rubla arwatakse; kõige suremat kahjo on tulli 150