ase söa aeal, kui pöllo willi on prukima hakkatud.  Sel kurwal ja raskel aeal, on leitud kartuhwled suur leiwa abbi ollewad, mispärrast  siis söa aeal neid rohkeste mahha toppitud  ja kaswatud, agga parrast södda kaddunud  kartuhwled aeg aealt jälle pöllude vealt ning janud jälle paljaks aea wiljaks, mis ka seal wähhe prugitud. Rigi wallitsused, kes kartuhwlite kasso ollid ärratundnud, püüdsid nende külwamist ja kaswatamist rahwale sowida,  agga kui se ei aidanud, siis sundimise läbbi rohkendada, agga ka se ei tahtnud suurt aidata; nende külwamine ja kaswatamine olli rahwal ni wastomeelt, et ka rigiwallitsuse walli käsk tähhelpannemata jäi, ja kartuhwle semendamine  kaddus pöllalt jälle ärra. Aastal 1773, ellas Prantsuse maal üks apteeker, nimmega Parmentier, se wöttis asja kassile ja hakkas sure hoie ja waggurusega peale kartuhwle semendamist laiendama ja sedda kassu mis kartuhwlitest tulleb, rahwale selletama  ja nenda sai assi nago ueste ellawaks ja hinge aetud, ja otse selsammal aeal, olli ka Saksamaal üks tubli mees, nimmega Albrecht  Taer, kes ka suur pöllomees ja pöllo tõde armastaja olli, kartuhwle seemendamist laiendama hakkanud, et nago rahwale selle polest üht eel kuju ehk pilti sest kassulikust asjast ette tehha ja malida. Selle järvele hakkasid  siis esmalt liwase maa perremehhed kartuhwle  semendamist ka pöllude ja issiärranis kessa pöllude peal prukima, mis nüüd suremast  ossast, ehk woime öölda, iggast pöllomehhest  järvel tehtud saab, sest nüüd on nad mao suhhu sanud, kui kassulik se on, hästi rohkeste ja laialt kartuhwlid mahha tehha. Jgga pöllomees katsub omma pöllude peal wilja suggu nenda seada, et nad korraliselt ühhe teise jarrel hästi siggiwad ja korda lähhäwad,  kui siis hakkatuses assi hästi ei tahha minna, siis ärgo kohkugo pöllomees sest ärra, waid katsugo jälle teisel modusel, tunni wimaks järje peale saab, otse seddasamma on ka Albrecht  Taer teinud ja katsunud, künni wimaks jone peale olli sanud. Haddast on tarwis, et kartuhwle maa peale sõnnikut saaks walmistud, ja hästi murredaks tehtud, nendasammoti ka maa hästi harritud; on se hästi tehtud, siis kaswawad esmalt kar- tuhwled seal wägga heaste ja parrast ka kartuhwlite  järgmine willi. Üks wäljama seitung ütleb, et ilma kartuhwlita üks põld mitte korra jarrele wilja ei õlleks kandnud; kartuhwlid on siis nago pöllo wäggi, mis temma jarrel tullewa  wiljadele, ilma ue rammuta, jöudo kaswada  andwad. Mis olleksime meie teinud, kui meil kartuhwlid ei õlleks olnud? Awwalik  leiwa pudus õlleks meil iggapäine ja tuttaw  assi olnud, sest et mu leiwa willi ni paljo ei jõuaks wälja anda, kui Eüropamaa rahwa paksus sedda tarwitab. Mödaläinud saea aasta sees, on kartuhwle semendamine wähhemast sadda kord suremaks läinud, se on: et nüüd sadda kord rohkem semendakse, kui saea aasta eest on tehtud ja igga aasta tehhakse neid ikka rohkem mahha, sest et neid ka rohkem tarwitakse. Ei lööks meie leiwa willi, ni paljo ette, et meie rahwas  toidetud saaks, kui mitte kartuhwled üht wägga suurt jaggu selle polest liggi ei aitaks. Sest fadik, kui kartuhwled leiwa körwa astusid,  ci olle nälg meie maale woinud liga tehha, olgo siis, et nemmad ka öndanud, egga neist sedda sadud, mis nad muido wälja andwad. Enne wannal aeal, kui kartuhwlid weel ei prugitud  ja neist sedda ei tuntud, mis nemmad on, olli nälg saggedaste meie rahwa kallal ja neil wöeraks, ning panni saddade kaupa wahhest  sekka ka tuhhandete kaupa maggama. Tahhame siis weel üht pilti teie silmade ette tua, kuida kartuhwli siggitamine möda läinud saea aasta sees kaswanud ja kui paljo toidust temma rahwale andnud. Kui temma semendamine aastal 1773 nullu peal seisis, siis on 1872 kokkowoetud kirjadest leitud, et ülle kõige Eüropamaa 10,8VV miljoni küllimito  kartuhwlid wälja semendud; kui suur olli siis weel nende saak? Sawad kül kõik mällestuse päewad pühhandusega  meletulletud ja mällestud, siis ei õlleks se ka mitte pahha, kui kartuhwle saea aastast sisse tullemist, pühhandusega saaks mällestud ja meletulletud. Peaks iggas maeas, ni rikka kui waese, üllema kui allama toas kartuhwel tännuga temma  mundrest puhtaks tehtud ja hamba alla sadetud sama, õlleks wägga kido wäärt. 44