omi nimest halwaks armas ja kus õpetatud mehe omad Saksakeele nimed Ladinakeele ümber tõlkisiwad, ehk pärast ka Prantsusekeele. Pärast, kui rahwas iseennast tundma hakkas, jäi see muutmine maha. Nii on iga rahwaga lugu olnud. Ehk küll ka iga nime tähendus mitte ilus ei ole, mis manast meie talurahwas saanud, siiski ei peaks neid muudetama, ehk kui muudatust tarwis arwatakse olewat, siis mitte Saksa, maid ilusama Eesti nimede wasta. Ka Sakslastel  on nimest, kellel ilus tähendus ei ole, aga nad sellegi pärast neid muutma ei hakka. Näituseks nimetas kõneleja mõne kuulsa Sakslase nime, nagu: Poggendorf (Eesti keeles:  Konnaküla), Ziegenbalg (Kitsenahk), Schweinfurt (Siga kast) n. n. e. Siis näitas kõneleja, kuidas manal ajal Eestlased nimelt seesugust nimest walitsesiwad, kellel ne lõpetuseks  oli, mis üks omanduse sõna on. Kolmandalt jutustab kõnepidaja kohtade nimedest. Siin on nüüd kangeste seda rumalat pruuki laita, et mõnes kohas talude manad ilusad Eesti nimed Saksakeele nimedeks ümber muudetakse.  Mõisnikud ei ole seda oma mõisa nimedega mitte teinud, maid mõisadele on nende manad Eesti nimed enamiste  ka Saksakeele nimeks saanud. Aga seda teemad nüüd mõned talupidajad ja annawad omad uued nimed pealegi nii rumalal kombel, et koha omandused ja nimi sugugi ühte ei lähe, nagu näituseks talu nimi „Blumenthal" (lilliorg) on, kus orgu ei ole, ega ka lillist ei kaswatada.  Wiimaks  palus kõnepidaja, et iga liige hoolega Eesti kohanimest  koguks, ja neid Kirjameeste Seltsi kätte saadaks, sest neist nimedest tulla keele uurimisele suur kasu. Ja nimelt olla neid nimest kolmes muutes tarwis: kelle-muutes (relatiwus)  kellesse-muutes (illatiwus) ja kus-muutes (adessiwus), näituseks: Rannu, Randu, Rannus. Töise kõne pidas gümnaasi kooliõpetaja G. Blumberg  Tartust selle üle, mis lastekaswataja teha wõib, et kadedus laste südamesse ei sigine. See tähtjas kõne on lahkeste meie lehesse trükkida antud ja meie sellepärast temast siin pitkemalt ei pruugi rääkida. Kolmandalt pidas kihelkonna kooliõpetaja J. Kapp ühe wäga osawa kõne sellest, kuidas inimesi tõele ja meele kindmausele kasmatatakse. See sügawalt läbimõeldud  kõne saab Kirjameeste Seltsi aastaraamatus trükitud,  aga lühendatult ka pea meie ajalehes. Nüüd pidas neljandama kõne swä. tkool. J. Bergmann  Põhja- ja Lõunamaa rahwaste luuletustest, nimelt Kreekarahwa Herkulest ja Eesiirahwa Kalewipoega töine töise kõrwa ja wasta seades. Ka see ärataw kõne saab Seltsi aastaraamatus trükitud. Sell kombel oli aeg kella kümnest hommiku kuuni kella kaheni mööda läinud, ning nüüd peeti lõuna wahe aega, künni kella neljani. Suurem jagu koosolejatest mõttis üleüldisest sööma-ajast osa, mis sealsamas saalis ära peeti ja keda „Gewerbe"seltsi ökonoom wäga kiiduwäärt kombel ära oli seadnud ja malmis tanud. Peale lõuna koosolekul rääkis esmalt tummade kooliõpetaja  J. Eglon Wändra tummade koolist paar sõna. President Hurt soowis, et tummade kool ühe kirja wälja annaks, kus wanematele õpetust antakse, kuidas nad ka ise omi tummast enam haritud inimesteks wõikstwad teha. Aga kooliõp. Eglon armas, et seesugust õpetust wanemad mitte ei wõi anda. Nüüd tõusis waidlemine, kellest Blumberg,  Jakobson ja Kurrik osa wSisimad, ning miimaks arwati  üht õpetliku kirja wäga tulusaks, kus juhatust antakse, kuidas tumma lastega ümber käia, et nemad inimeselikumaks kaswatatud saaksiwad. Kooliõpetaja J. Eglon lubas esmalt „Sakalas" seesugust kirja awaldada. Selle peale pidas Btuü. pbil. H. Jannsen mõnusa ja osamalt läbimõeldud kõne sellest, kuidas loodus ennast kõlamas ja kõlamata heales amaldab ja kuidas looduse  healed rahma suus luuletuse läbi jumaliku awaldusteks saanud. See kõne pidada ühes iseäralises raamatus wälja tulema. Nüüd astus Seltsi kirjutaja, seminari kooliõpetaja J. Kurrik ette ja andis Kirjameeste Seltsi wiimse koosoleku  otsust teada, et selts praegusel koosolekul „Eesti Postimehe"  ja „Sakala" wäljaandjat awalikult selle eest tänaks, et need ilma hinnata seltsi kuulutused ära trükiwad ja omad ajalehed niisama Seltsi raamatukogule saadamad. Peale selle pani ta koosolejatele ette, et nad manu asju ikka edasi suure hoolega korjaksiwad ja et praegusel istumisel Seltsile Sakala wäljaandja 22 mana mask ja 38 mana hõbe raha kingituseks annud, mis ta aastate sees kokku korjanud. Apteeker Jürwetson on 17 raamatut Seltsi raamatukogule kinkinud. Siis andis kõneleja teada, et Eesti Kirjameeste  Seltsi toimetused nüüd jo 33. numri peale on tõusnud,  ja on nende toimetuste sekka üleswõetud uuemad raamatud,  keda enne weyl mitte awalikult ei ole nimetatud, järgmised: Aleksander I. elu ja olu (vr. Weske), Kooli laulmise raamat (G. Grenzstein), Isamaa pildid (J. Hurt), Geomeetria (J. Kapp), Maakera elu ja olu (J. Kunder), Geomeetria õpetused (Tylk), Arwuwald, Algebra (J. Kurrik), Üleüldine ajalugu (J. Bergmann), Looduse lugu (J. Permann), Juhan ja Adele, jutt (J. Pärn), Oma tuba ja oma luba, jutt (J. Pärn), Päästkirja õpetus (J. Pärn), Looduse jouud ja nõuud (G. Grenzstein), Usuõpetuse raamat (P. Undritz). Wiimaks pani kõneleja mõned sõnad Akadeemikus Wiidemanni soowimise peale Seltsile ette, kelle tähendust teada soowiti. Peale selle, kui weel stuä. tlreol. K. A. Herrmann ühe pitkema kõne ihaldamisest oli pidanud, lõpetas president  J. Hurt seda esimese päewa koosolemist mõninga sõnaga. Töise päewa nõuupidamistest ja kõnedest jutustame  tulewal korral. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Noh, Pärt, kas jälle kuhugi teekonnale tahad minna, et ennast nii kauniste pühapäewa  riide oled pannud? Kalja Pärt: Tahan sinna minna, kus Eakalale"  puusärki tehakse, et omalt poolt ka paar naela ligi anda. Nalja Mart: Jäta seda, sõber, parem tege mata; ei tea, kuidas sinul enesel lugu käib. Meie naaber tohter ütles minule mõne päewa eest tagasi, et kui sa paremini ilmade muudatusi tähele ei pane, et sinule siis kergeste tiiskuse tõbi kallale wõida tulla! Ehk läheb so enese puusärgile so naelu tarwis. Kirja wastused. 142) J. K, S.-I—s. Täname. Oleme kohe tarmitanud. 143) Z. P—l. Täname wäga! Saame trükkima. 144—145) I)r. M. W. T—s. Täname Teie kirjade eest. Esimese  kirja sõnumed olime jo muialt enne kätte saanud. 146) M. W. P—l. Saame ehk natukene tarwitama, aga töise kuju sees. 147) Talo Mats. On wõerakeele sõnu, mis iga rahwa juures pruugiks saanud ja kellel nii lai tähendus, et wäga raske ja sagedaste wõimata on, omas keeles sõna leida, kelle sees kõik see tähendus ennast ühendaks. Seesugune sõna on poliitika. Poliitika tähendab kõik plaani järele äraseatud tööd ehk toimendust riigi heaks, ehk kunsti, oma rahwast seestpidiste ja wäljastpidiste waenlaste eest kaitsta. 148) J. J. W—s. Saame tarwitama, aga töise mundri sees. 149) K. J. L—s. Mis kasu Teile seesugused „telegrammid" toomad? Suured ajalehed, kellel igal päewal paar poognat täita ja kes wahel ei tea, kust materiali wõtta, wõiwad täna hulk wale telegrammi-sõnumeid  ära trükkida, et neid homme jälle õiendada. Sell kombel saab leht täis ja lugejatel on ikka uudist. Kui aga nädalaleht seesugust sõnumeid trükkiks, siis peaksiwad lugejad nädal otsa wale õiendamist  ootama ja sellest ei tuleks kellegile kasu. Näituseks - täna kuulutab  telegramm, et Osman Pashaa kadunud olla. Meie leht tuleb ka just täna wälja ja meie paneme selle sõnume soojalt sisse. Rahwas arutab nüüd nädal otsa seda asja ja igaüks katsub oma mõistuse terawusega  lugu seletada. Töisel päewal tuli aga sõnum, et Osman Pashaa ühest ministrite nõuukogust elusalt ja terwises osa wõtnud. Meie ei wõi aga enne kui nädala pärast oma wale „telegrammi" õiendada ja rahwas on nädal otsa narriks peetud. Unustame oma õiendust ehk ka töisel nädalal ära, siis oleks lugu weel kentsakam. Sakala wäljaandja on omale sellepärast põhjuseks teinud, üksi seesugust sõnumeid trükkida, keda töisel päewal mitte õiendada tarwis ei ole. Zensuri kätte saatmise läbi tulewad meie sõnnmed küll nädal hiljem, kui muidu wõiksiwad, ega Teie jo ka mõni wäljastpidiste asjade toimetaja minister ei ole, kellele kõik sõnumed sellsamal tuunil kohe kätte peawad tulema. Aga pea saab meil ka lugu nii olema, et ka seda wiiwitust uue sõnumetega enam ei ole. Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 6. Juulil 1873. Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. Wiru Eesti „Kalewipoja" seltsi Eesti-Wene keele kooli nõuukogu teadustab Wiru ja ümberkaudse laste wanematele,  et eestulewa 1878/79 kooli-aastaks laste (poegade ja tütarde) sissekirjutus seltsi koolimajas Nakwere linnas igal päewal ja ajal on, muud kui Pühapäewal mitte warem,  kui kella 2 ajal pärast lõunat  koolmeistri  M. Lindenbergi juures, kelle käest ka tarwilisi otsust selles saab, mis kellegil nimetatud  seltsi kooli-asjades nõuetaw peaks olema. 3 Kooli Nõuukogu. Kostilapfi wõetakse minu juures paraja hinna eest wastu ja antakse kooli õpimistes abi. Ka wõtan ma maamõõtmise tõõsi oma enese meestega teha. Rüütlite maamõetja Grnst Blostfeldt. Wiliandis, Jakob Kassi majas, gümnaasiumi ligidal. (122) 1 Eestulewal kooliaastal wõtab tütarlapsi, kes koolis käiwad, kosti peale C. Pundt, (116) järele küsida linna tütarlaste koolis. 1 Ühe Saksa perekonnas Tartus wõetakse kostilapfi odawalt wasta. Ka antakse sealsamas odawalt  Saksa-, Ladina- ja Wene-keele õpetust. Järele küsida kaupmehe Jnselbergi, ja Wiliandis  „Sakala" wäljaandja juures. (103) i Oma auustatud ostjatele annan ma teada, et praegu Wõeralt maalt õige rohkeste wiolid,  täies ja suuruses, alto - wiolistd, kitarrist, tshellofi (passi-wiolid), stöötist, kõiksugu wioli poognaid, keeli ja muid sinna külge puutuwaid asju olen saanud, mis iga ostjale soowitada wõin. C. J. Lang, (117) Langi siidi pood. üks taskuraamat, kus mitu kontrakti ja kwiitungi „Semeni" nime peale sees, on leitud ja wõib teda otsija politsei kohtu pealt kätte saada. Wiliandis, 13. Julil 1878. Politsei raeherra A. A. Rosenberg. (121) i Umbes nädala pärast ootan ma Wõeraltmaalt  oma uue woori õmbluse masinaid seie tulewat, nimelt kingisepa-masinaid (Elastic),  rummu-masinaid, sadulseppade-masinaid, igast suurusest käe ja jalaga ümber ajada, nagu ka kõiksugu riistu ja asju, mis sinna külge puutuwad ning soowitan oma kaubasõpradele,  et aegsaste oma tarwitusi täidaksiwad.  Alandlikult (iiB) C. J. Lang. Häid wärskeid 1877 aastaseid Wene ja Saksamaa humalaid müüwad odawalt puuda kaupa ja wähemalt Kurrol & Zürwetson (113) Conze pruulhoones Pärnus. 3 kuulutused. (Politsei lubaga.) Tänase numriga saawad needstnatsed .Sakala lugejad, „kes töise poole aasta peale tellinud, töise lehe kätte. Ühtlasi anname teada, et meie neile esimesed 20 nummert 50 topitu (paberi raha) eest taga järele müüme, kui neid postiga tarwis ei ole saata. Juulikuu alustusest kuuni aasta lõpetuseni (32 nummert) maksab „Sakala Wiliandi maakonnas 1 rubla 50 kop. ja postiga 1 rbl. 75 kop. Palume neid lugejaid, kes esimese poole aasta sees tellisiwad, aga oma raha weel ära ei ole maksnud, seda oige pea teha. Sakala Toimendus. UM" Üht head amme otsitakse hea palga eest Kreiskooli õpetaja herra Schmitti juure Wiliandis. 2 Ühe Eestikeeles mälja tulema naesterahwa käsitöö õpetamise raamatule tarwitakse kõiksugu  wanu Eesti õmmeldud ja kootud kirjafi. Kellel seesugust wanu kirjast riiete, wööde, .särkide, sukkade ja muu riiete peal on, palutakse selle lehe wäljaandja kätte müüa tuua ehk mõneks ajaks läinu peale anda. 2 juures antakse pood ja elumaja kohe rendi peale. Kakre möisamalitsus. (109) 2 Lätte metsamöisas antakse 31. Juulil s. a. Suure Kõpo päralt olewad Laastiku, Pääsma ja Papi niidu heinamaad aastast 1879 kuue aasta ajaks jao-saagi peale teha. Lähemaid tingimisi wõib igal päewal künni nimetatud päewani Suure-Kõpo mõisa walitsuse  käest teada saada. Suure Kõpo möisawatttfus. 1 üks kindel 4 hobuse aurumastu, raudne telliskiwi press, mitmed mollid, ruutrattad ja muud rauast asjad müüakse 24. Juulil enne lõunat kella 11 ajal Aakre mõisas enampakkujatele  kohe maksetawa hinna eest ära. (W 8) 1 Wiliandis 100 rubla waewapalka sellele, kes selle hobusest, mis 2. Juulil linna koplist  ära on warastatud, teadust teab anda, nii et hobust ja warast kätte wõiks saada. Hobune on mustjahiire karma, süsimust kriips käib üle selja, lakk paremal pool ja pahem silm jookseb mett, on heaste rammus ja kange traawli jooksja. Seda palub teada anda hobuse omanik A. J. Sahrs, (123) uurmaaker. 1 Ööse, 2. ja 3. Juuli wahel on minu woorimehe,  Hans Näp'u käest, kes Pärnust tuli, Suure Jaani kiriku kõrtsi juures 8 pakki kanga lõime ära warastatud, ja nimelt:  2 pakki punast, 3 pakki tume kollast, 1 pakk pruuni, 1 pakk sinililla ja 1 pakk kollast-mustakirju lõime; wihmast oliwad lõimed  niisutatud saanud. Kes marga ja lõimede  üle selget otsust wõib anda, saab 25 rubla waewapalka. Jaeob Müller, (H 5) Arusaare Wõhma kaupmees. 1 Ööse, 3. ja 4. Juuli wahel on Helme kihelkonnas  Lowe wallas Tehmandi Johann Kurwitsi weikene must ruun hobune 10 aastat mana, pahema kõrwa juures ümberrmgi  walge piire ära warastatud. Kes selle hobuse üle teadust teab anda, saab head maksu. (114) i