ja Ungrima parlamenti assi lähhäks paljo löbbusam.  Krahw Lonüaü tunneb wist maad omma  jalge al likuwad, ja kui luggo nenda, siis on püsti seismine waene ja wöib innimene pea kukkuda ja ennesele wigga tehha. Katsub mees ennast kül ühhels ja teisele pole toetada, agga siiski näitab libbisemine warraks ollewad. Sesuggused waesed luggud olla praego Ungrima  ministerpräsidendil. Üks uppuja, kui ta üht öllekort wee peal näeb, kargab ommas kõige suremas ahhastuses weel selle külge, et ennast surmast peästa, otse nendasammoti on ka Ungrima minister präsidendiga luggu, katsub  weel siit ja sealt abbi otsida, et. paigale jäeks, agga misgi assi ei tahha ennam awwitada.  Se olla jubba kaunis wanna assi, mis tedda ni üllestöstnud, et tuul jalge alt hakkanud läbbi puhhuma. Winist kirjutakse 31. Julil: Kuida kuulda tahhab wanna Saksa keiser 16. Aug. Gasteinist  arm Jshlisse sõita, kuhhu siis Austria keiser temmale wasto minna, et tedda seal terretada ja temmaga kokko anda. 19. Aug. tahta wanna keiser Willem jälle Berliin  sõita. Jtaliamaalt. Rumi pudus. Roma linnas olla praega kaunis rohkeste haigid, agga  pissut rumi, kuhhu neid panna ja weel wähhem löbbust kormitamist ja tallitamist piddalites.  Waesed assemed ja sant luhwt teeb haigete ollemist seal ennam pinaks, kui hädda kirgituseks. Kõik kohhad on haigid täis ja linna wallitsus ei tahha keddagit ennam wasto wötta. Linna wallitsus on, et kõige suremas haddas häddalistele abbi sata, üht ossa Kosimato  kloostrist ja üht ossa Trinita trakterist piddaliteks teinud, kuhhu haigid sisse panna. Pürjermeiftre assemik olla mönne päewa eest kardinali Patritsi jure läinud, waeste haigetele  kortert küssima; agga mis wastust andnud  kardinal: Temmal ei olla sellega teggemist;  ta ei woida middagit parrata. Selle peale olla pürjermeistre assemik ähwardanud üht kicrikut wötta ja piddaliks tehha, mis wasto kardinal allandlikult pallunud, sedda ommetige mitte tehha lasta, waid lubbanud omma koos käimise maeast, üht ossa selle tar- beks, kuhhu ka warsi haigete wodid ja muud tarwidused sisse kantud. Seal olla karta, et többi weel paljo wallidamaks saab minnema ja rohkem innimesi mahha murdma. Uemad sõnnumed. Peruust, 16. Augustil. Meie jäärmarkt ehk enne nimmetud suur saksa laat, nüüd meie aeäl wöib yölda „judi laat", sest et agga judid  omma kaubaga sia tullewad, wagga arwa  ka mönni wennelane seas, loppis 16. selle ku päewal ärra; seal piddi siis iggaüks sellega rahhul ollema, mis ta olli sanud. Se on jubba wanna tuttaw assi, et innimenne ei sa ial küllalt, ta tahhab ikka rohkem sada. Ni paljo kui kuulnud olleme, on msnned kül körwa  takka kratsinud ja selle ülle kaevanud, et tenistus weike olnud; kullud tahta sissetullikut omma alla mahha röhhuda. Mis nüüd kegi sanud, sellega peab ta rahhul ollema. Tsirkus Wolff löppetas omma kunsti näitust  pühhapäewal 13. selle ku päewal ja kuida kuulnud olleme lähhäb ta siit Willandisse, omma onne katsuma. Kallamees lähhäb merre peale ja heidab ommad nodad ja worgud. sisse ühhe loma katseks, egga ta jo enne tea, kas ta middagit saab, woi ei sa, kui ta ommad nodad ja worgud jälle wälja wöttab, siis teab, mis ta sanud, nenda ka üks kunsti teggia,  käib ühhest kohhast teise, omma õnne katsumas, muidogi teada, on ön ühhes kohtas parrem kui teises. Siin ei woi ta omma sissetulliko ülle kül wist mitte nurriseda, igga kord olli tsirkus murdus rahwast täis nende kunsti watamas. Tullewärgi teggia W. Hindrikson, kes korda kaks omma kunsti näitas, tahhab tänna öhto weel kord katsuda. Kuida ta ütleb, olla ta sedda tullewärki Libawi linna tarbeks malmis teinud, et agga auro laewad sesuggust kardetumat  ladungit liggi ei wötta, sepärrast tahhab  ta sedda siin ärrapölletada. LLbawist, 7. Augustil. Keiserlik kõrgus Suurwürst Aujärje pärria tulli tänna parrast lõunat kello pool kuus Kopenhageni linnast meie linna, kus rahwas tedda sure römo viskamisega  wasto wottis ja sõitis teise päewa hom- 275