Pius aastade kaupa ülle kõige mailma ..usklikud?"  käest wanna prügi ja wisi järrele selle Nimme al ..Peetre-wennig" ehk ütleme pärris  Eesti kele: Peetre-koppikaid"  kogguda  laskis, mis temmale kaunis sured summad  kokko tonud. Üks heamees teeb asja, mis tännini ni sallajas peti, et kegi sest ei piddanud teadma, awwalikuks ja nimmetab summad mis wannakesel igga aasta sissetulnud  ja need on: 4864 aastal 14,484,666 pranki, 1862 aastal 9,462,666 pranki, 4863 aastal 7,647,666 pranki, 4864 a. 5,832.666 pranki, 4865 aastal 6,545,666 pranki, 4866 a. 5,939,666 pranki, 4867 a. 44,342,666 pranki ja 4868 aastal 41,666,666 pranki, mis siis kahheksama aasta sees ühtekokko 71,461,666 pranki wäljateeb. Kui paljo need wimased nelli ehk wiis aastat kokko tonud, põlle mitte teada antud, ommetige ütleb sesamma  mees, et se paljo rohkem olla, kui se mis enne nimmetud aastade sees kokko tulnud ja ussub sedda julgeste woiwad öölda, et kõige wähhemast 46 miljoni pranki kokkotulnud. Wee upputusest. Roma linna rahwal on praego omma Tiberi jõega suur teggemine. Jubba wimaste Oktobri kuu päiwest  sadik, seiswad kõik maddalamad linna kohhad, mis jõe äres, wee al. Raske wihma saode läbbi olla jõe messi ni kõrgeks tõusnud, et ülle kallaste läinud ja kuida ööldud, kõik maddalamad ulitsad wee alla pannud. Suur wessi olla jõe kallaste äärt möda kõik suggu wossasid, puid ja mis agga ial kätte sadaw olnud, alla tonud, kellest muist kange weewooga lennates linnast möda läinud, muist ajanud wessi pealpole Znglisilda, parrem pole kalda peale mäele. Ka olla mitto Muud maddalamat  kõhta lausa wee al, mis wägga tarwiüsed ja kus wessi ka paljo kahjo tehha. Õnneks olla tuul, ehk ta kül merre poolt puhhub, ni weike, et ei jõua jõe wet taggasi puhhuda ja upputust  suremaks tehha. Sured wee upputused, kelle kahjo Roma linna rahwas jubba saggedaste  piddand kandma, tullewad ennamist liig pallawa tuledest, mis Jtalimaal kaunis saggedaste  pinaks, nago se ka aastal 4876 olli. Ka wäljapoolt tullewad wägga pahhad fönnumed,  wessi olla mitmes kohtas raudteed ärrarikkunud,  et massinad piddand seisma jama. Prantfufemaalt. Ministrid ei tahha ennam wabbat rigi präsitendile addiks ja toeks jada, waid olla 27. Oktobril ommas koosollemises  fedda kindlat nöu piddanud, ammetist lahti küssida ja olla sedda ka präsidendile teatanud;  ta ei olla nende palwet agga mitte wastowötnud, waid lubbanud esmaspäewal 29 issi ka ministrite koosollemisest ossa wötta ja seal omma nöu ning tahtmist neile awwaldada;  temma olla, kuida kuulda, omma ministritega  wägga hästi rahhul. Ülleüldse ei õlle Prantsuse rigi seespoline mitte karwa wäärt parremaks läinud, waid öerumist ja nühkimist ühhe teisega on igga päew weel küllalt leida. Igga partii ehk seltskond  arwab õiguse teel köndiwad ning õigust tagga ajawad ja otse sepärrast, et kegi omma eksitust ärra ei tunne, ei sa nad omma asjadega  toime egga jone peale. Praego on kül wöit nende pool, kes wabbatrigi wallitsusega rahhul ja sepärrast on nemmad omma präsidendi  wallitsust kümne aasta peale pikkendanud;  teised agga, kes selle wasto, katsuwad kõik ärratehha, mis ial woimalik, et omma tahtmist saaksid. Surem hulk on kül selle poolt, et se praeguse Prantsuse rigi ollemisele, kõige tullusam, kui üks präsident wallitseb, teised agga tahtwad kunningast ja kolmandad keisert. Olgo nüüd assi kuida ta on, agga hilja ehk warra lähhäb selle rigi assi otse nisamma  pahhaks, nago se Hispaniamaal praego on. Siin peame meletulletama, mis meie Onnisteggia  isse omma pühha suuga on öölnud: „Hädda selle rigile, mis issiennesega ridus", ja se on ka tõeste tossi! Sest kui üks riik issiennesega  ridus, siis on se nago söja-többi ühhe ihho kulges, mis ikka eddasi lähhäb; ja se on nüüd Prantsuse maal igga päew karta, et se tullema saab. Üks sesuggune riik on tõeste üks pöllastamise wäärt riik, kus ennam ühhendust  egga kokkoleppimist põlle ja se rahwas on nago pimmedusega lödud. Hispaniamaalt. Karlistlased ja rigiwallitfus raiuwad, kus wastastiko kokko sawad, egga mõtle seüe peale, et wend kappab wenda. Hiljoti kulutasid Karlistlased, kui suurt kahjo nad rigi söameestele teinud; et kindral Motiones sanud hawatud ja pär- 378