ma wamili kaswamist ehk wähhenemist, mis aastast sadlk olnud, selgeste aasta ja kuu päewade jättele peawad üllesandtna, se on sündimise ehk surremise päew ja aasta, ning edbespiddi, ni pea kui kegi jure sünnib, ehk ärrasurreb, sedda kohhe ilma kellegi aea wiwitamata,  ni pea kui laps ristitud ja surno maetud  saab, omma walla wallitsusele peab üllesandma,  et se sedda omma kirja, nago koggoduse  oppetaja, kirriko ra ma tusse, woib üllespanna.  2308. Jäärmargist. Meie jaärmark ehk saksa laat hakkas, kuida kalender sedda kulutab 20. lulil. Kuida se igga aasta, nenda ka se aasta, on ennamiste kõik kaupmehhed Jwani ja Araami poead, Mihkle poegi on arwa nende seast leida. Kaubale on kõiki suggu kenna asjo todud, kus agga ostja, kui ta kaupmehhi weel öiete ei tunne, pea woib petta sada, nagö se 26. Juli! Olli, kus issi püsti jures oliime. Müa pakkus üht rattikud müetawaks  ja kössis selle eest kolm rubla, kus jures  ütles weel kahjo sawad, agga et lada aeg sepärrast anda ta sedda ni oddawalt. Se kellele ta pakkus, ei tahtnud osta, sepärrast pakkus nalja parrast pool hinda, se on üks rubla 50 kopp. Müa jättis üks poo! rubla teise järrele mahha, künni wimaks andis pakkutud  hinnaga ärra. Ussun, egga ta sealgi weel kahjo ei sanud. Wadako siis igga ostja ette, kellega ta kaupleb. Eestimaalt. Ilmadest ja wilja kasiv  ust. Tallinna seitungi läbbi kirjutakse: Eestimaa pölloharria perremeeste jures olli tännini ikka Zuli kuu se ainus kuu, kus külma ei olnud, agga parrako se aasta põlle ta ommeti mitte omma wanna seisuse sisse janud, waid 8. ja 9. Juli wahheline öö, on omma külma öhhuga tulnud ja kuida Harjomaalt  kirjutakse ja ka isstärranis siin Tallinna ümderkaudo, kartuhwle warsi näppistanud. Kas sedda külma laialt olnud, on meil praego weel teadmata ja otse nendasammoti ka se, kui suurt kahjo ta teinud. Wilja pöttude seisuse  ülle põlle meil rohkem sönnumid, kui ükspäinis Zarwamaalt, mis essimese Zuli kuu päiwe sees kirjutud ja seal seisab, et soo heinamaade  peal rvhhi wägga waene olla, agga arro Heinamaade peal keskmine. Ristikhein olli künni kesk Juuni kuum , wägga köhwetand,  mis külma ja kutwa ilmade läbbikängus  seisis, agga 18. Junil Mi hea tvrd mürristamise wihma, mis läbbi ta nago uut rammo sai ja nüüd kaunis rohke saak lota on, kui niduga Liig warra ei sa hakkatud; sest ülleüldse  jäi heinamaale minnik se aasta kaunis  hiljaks, 10. Julil tehti selle tööga hakkatust.  Nissu ja rukki põllud peawad seal, kus hea pöllomaa, wägga head ollema, agga maddala  ja wessise maade peal waene, sest kewwadised  külmad tuled on neile suurt kahjo teinud,  seal ei pea suurt koormate arru loota ollema. Rukki oie aeg olli wägga kenna ja sepärrast ka pead terra rikkad, - kui walmistamise  aeg ka kuiw, siis woib lota, et pekstes hästi wälja andwad. Sui wilja polest on assi jälle paljo waesem olnud, sest kuiw ja külm Mai, mis künni kesk Juuni kuuni turis, panni sedda Mngo ja on ka lotus wägga waene olnud, agga 18. ja 33. Juunil tulli hea kord mürristamise wihma ja se panni neid kaswama ja sepärrast woib siis keskmist lõikust lota. Nüüd õlleks agga wägga sowida,  et Lauritse päewa ja külli Maarja päewa wahhelised öö-külmad tullemata jäeksid, mis issiärranis kartuhwlitele, mis wihma järrele wägga uhkeks läinud, suurt kahjo teeks. Parrako  on agga se 18. Junil õnnistud wihm ka pöllastamise wäärt rahhet tonud, mis siin ja seal naburis ollewa wilja pölludele ennam ehk wahhem kahjo teinud, agga issiärranis Paide lähhedal Mäo mõisas üht kenna rukki pöldo koggoniste purruks ärrarikkunud; kõik sedda kahjo arwatakse wähhemast 1000 rubla suur ollewad. Praego nünmetud rahhe on kaunis laialt läbbi läinud ja ka Harjomaal kauniste kahjo teinud. Kuramaalt. Onnedus pitkse läbbi. Se aasta on meil wägga pissut mürristamist ja wälgo heitmist, agga kus sedda on ja kust ta läbbi lähhäb, seal teeb ta ennamiste ka ikka pahha. Kuida Ria seitung könneleb, on 12. Julil, kaunis walli ja raske mürristamine ülle Mitawi linna ja sealt ümbert kaudo maade läinud, kus ta parrako ka suurt kahjo teinud. Seal liggi lähhedal on Laplakki tallo perremees, 250