mis wägga suur pudus on. Koolmeistrite arru olnud mödaläinud talwel 464, se on siis 17 rohkem, kui aasta enne sedda. Talli koolilaste arru olnud 1667 last rohkem, kui enne; ülleüldse on mödaläinud talwel 13,586 poissi ja 6890 tüttarlast, se on ühtekokko 20,476 last kooli öppetuse al olnud; talline kooli aeg olnud näddalat. Nende arru, kes suwwel koolis käinud, on 2927 pois- ja 929 tüttarlast, se on ühtekokko 3856 last. Koolmeistrite konwerents. Septembri  kuu 25. ja 26. on Kuramaa Goldingi maakonna koolmeistrid, konwerentsi piddanud, kellest 46 koolmeistert ja 11 öppetajat ossawötnud.  Asjade läbbiräkimised ja nöupiddamised  on wägga hästi läinud. Teistes Kuramaa maakonnades tahhetakse se süggise ka weel konwerentsisi piddada. Peterburgist. Prii teniatest krono tenistuses. ..Wall. teada."sees seisab kindralstabsringkirri,  kus sees selle peale tähhendakse,  et prii tenijad, kes ülleüldse wäetenistuse  seaduse põhja peale tenistuse astunud, mitte enne pilleti peale wälja lubbatud ei sa, künni se aeg tenitud on, mis nimmetud seaduse  173 artikelis nende kohta kinnitud ja kui nemmad, siis kui nende tenistuse aeg mödas, ennam tenistuse ei jae, weel 9 aastad taggawarra  wäe seas peawad tenima. Mis neisse priiwäetenijatesse putub, kes parrast 1. Märtsi kuu päewa se aasta, ude seädmiste järrele tenistusse astunud, agga enne kinnitatud termini jubba jälle pilleti peale kojo läinud, tehhakse nende wäggede üllematele, kelle al nemmad teninud, kohhuseks, neile noorde meestele teadustada, et nad ni kohhe taggasi tenistusse peawad tullema. Peaksid mönned neist wasto pannema ja sest kässust mitte holima,  siis on nikohhe ülleüldfe wäetenistuse kõhtudele sedda teadaanda, et süüdlased lisuwötmisele  sawad kutsutud. Tullekahjudest. ..Wallitsuse teadaandja"  toob üht nimme kirja, kui paljo tulle kahjust mödaläinud Augusti kuul ülle Wennerigi  olnud. Ülleüldse olnud 3200 tullekahjo, mis 9,506,100 rubla eest kahjo teinud; peale selle konneleb sesamma seitung, kui paljo tullekahjusi  ühhe ehk teise süü läbbi tulnud. 472 tullekahjo on, kus se selgeks tehtud, et kurjad näppud maead pöllema pannud; 749 tullekahju,  kus perrerahwa holetus sedda süüde peab kandma, et ellud maead ärrapöllenud ja 269 maea on pitkne pöllema südanud. Liwimaal  on 23 tullekahjo olnud, mis 39,955 rubla eest kahjo teinud; Kuramaal mitte ennam, kui 12 tullekahjo, agga kahjo, mis seal tulli teinud, arwatakse 47,933 rubla suur ollewad. Eestimaal on 19 tullekahjo 19,339 rubla eest kahjo teinud. Peale 499,999 rubla eest on tulli allamal seisawais kubbermangudes kahjo teinud. Räsanis, Wladimiris, Mohilewis,  Kurskis, Tambowis ja Minskis. Peale 29 tullekahjo on Wladimiris, Räsanis Nishni-Nowgorodis,  Tambowis ja Kurskis olnud, kus majad pöllema pandud, Liwimaal on 2 ja Kuramaal üks kord õnnetus tulle sütamise läbbi tulnud. Telegramm. ..Wall. teada." toob allamal seisawat telegrammi: Suur Majestät Keisre Herra on telegrahwiga sönnumid sanud et keiserlik kõrgus Suurwürstina Maria Aleksandrowna,  Edinburgi hertsogina, neljapäewal  3. Oktobril, hommiko kello 3 ja 4 wahhel,  ühhe nore poeaga õnnelikult mahha sanud.  Emma ja poeg on tänno Zummalale heas terwises. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Meklenburgift. Wäljarändajatest.  Berlini seitungid teadwad sest könneleda, et sealadne rahwas ommast wäljarändamiss  többest üsna terweks olla sanud. Muido olla sealt igga aasta karja kaupa rahwast  Amerikamaale wäljarändanud, agga se aasta mitte üht ainust. Peale selle, et Amerikamaa  asjad ennam sedda põlle, mis nad enne ollid, on weel omma maa asjad paljo parremaks läinud ja nemmad nüüd pärris rendi peale sanud, mis läbbi nende ello luggu koddumail  parranend ja mis ka wist pea assi on, ei mõtle kegi ennam wäljarändamise peale; kidawad seläbbi, et pärris rentnikuks sanud, se aasta üht wägga head ja rohket leikust sanud  ollewad; üht leikust, mis nad 20 aasta sees ei olle näinud. Otse nendasammoti tulla 341