150 rubla keskmist aksisi wõtta - b. öömajakohtade  ja toidu-poodide pealt 5 rubla; c patentide  pealt jookide ja põletud wiinast tehtud kaupade malmistamiseks, 20 protsenti kroonumaksust;  ä. loitside ja toop-podide hulka l2neft 6e peale mahendada. 3) Linnasaadikud Jakob Brandt'i Politset-ülewaatajaks seada ja temale IZO rubla palka maksa. 4) Wohteikohtu kütuseks  ja walgustuseks edaspidi mitte raha, maid puid ja teisi tarwitusi anda. 5) Hospidali walitsuse kirjatoimetaja abikirjutaja palka tulema aastase wäljaandmise armust kustutada. 6) Hofrath  Martiusen' i Linna-sekretäriks kutsuda ja 1200 aastapalgaks pakkuda, teenistuse-aega nelja aasta peale seada. Hofrath Martinsen ei ole seda kutsumist waStawõtnud ja Linnasaadikute  kogu on 13. Wiinakuu paamal teenistuse-aega  kümne aasta peale pitkendanud. Hapsalust. Talwekuu 8. pääwal pidas Hapsalu Tnlekustutajate selts oma 10aastast elupääwa. Seltsiliikete poolest sai Baron Pilar von Pilchau, kes seltsi asutamise ja seadmise eest palju tööd teinud ja kannud on, kaks suurt Lühtred auukingituseks. Selleaegne Seltsi pea mees Mchelsen ja Linnapea Mirsalis pidasiwad kõnest  seltsi elust ja Baron Pilar von Pilchau tööst selle kasuks. Liited kes juba 10 aastad seda olnud, saiwad pidu tahted ega ehtetud. Awalik rööwimine. Meile on Järwamaalt järelseisaw kiri saadetud: /Talwekuu 6. pääwal oli P walla peremees Jakob S Wägewa raudte-jaamaft  tagasitulles W kõrtsi sisseläinud. Peale tema oliwad P Tallitaja - abimees R. J...... s L Wlast ja Kohtu - kõrwamees H. K s, kohtu majast tulles, ka senna kõrtsi tulnud, oma meelt wiinaklaasi juures jahutama.  Jakob S. hakkanud pea jälle koju minema, leidnud aga õues, et üks hobune lahti ja tema ree katki tallanud oli. Tema läinud kõrtsi tagasi, küsima, kelle hobune lahti ja temale kahju teinud oleks. R. J... s ütelnud oma hobuse olema ja käskinud seda rahule jätta. Jakob S. arwauud omale 3 rubla eest kahju tehtud olema, mis peale R. J.... s 3 rubla kõrtsi laua peale wiskanud, teiste abiga Jakob S. hobuse kõrtsi tuppa toonud ja Kohtu-körwamehele  35 rubla eest äramüinud, siis aga õige tubliste liiku jooma hakanud. Jakob S. arwanud  esiteks kõik nalja olema, ei ole ka 3 rubla külge puutunud. Et aga teised enam hobust kätte ei annud. waid kõrtsi hoowi kinni pannud, läinud Jakob S. W . .. . mõisast abi otsima. Et aga peremeest kodu ei olnud, tulnud ilma abita tagasi. Poole öö aeal läinud auusad Wallawanemad koju ja wõtnud Jakob 5.... hobuse kaasa, üteldes, et nemad Jakobit ei tun- dagi. Teisel pääwal kaebanud Jakob 5.... kelle hobune 70 rubla wäärt oli, seda asja Tallitajale,  K. S.. . le, kes jala pealt kõrtsi läinud. weidrat asja järelkuulama. Õnneks olnud seal Saduküla õllewedaja öömajal olnud, kes asja pealt waatanud ja Tallitajale tunnistust  annud. Tallitaja käsu peale saanud Jakob S. küll oma hobuse kätte, aga weidrad kauplejad  päriwad tema käest 6 rubla kahmlalumisl, mis öösel kauba kinnituseks kõrtsis kulutud olla. Tallitaja ei ole nende häbematat tahtmist täitnud,  waid on seda asja kohtu alla annud. Annaks Jumal, et nemad oma teenitud palka auusast kätte saaksiwad! - s Elame meie Eestimaal, 19ma aaslasaea lõpetusel?!  Tartust, 12. Talwekuu pääwal. Täna ennelõunat kõlasiwad tulekellad. Silma-kliinikus oli tuli, sai aga pea kustutud. 14. Talwekuu pääwal ott Gööki aptekis  üks ätheri-riistade toru lõhkiläinud ja süitas aurn põlema. Kange paukumisega oli ühel silmapilgul kõik maa-alune töökammer tuteleegiga täidetud. Laborant Grempler, on rasleid tulebaawu saanud ja Kliiniku saaletud; Apteker Göök ise ja kaks töömeest on ka kangest põletud.  Hoop oli nii kange et aptekis, mis töö kambri kohtas, alumise korra peal on, 7 aknani utu lõhutud saiwad, klaasi tükid kargastwad  üle uulitsa: trepp mis teise korra peale läheb, on mitmes kohtas lõhutud ja mitmed kindlad maja-riistad on ümberkukkund. Tulekustutajad  oliwad pea sea!, aga aur oli põlend ja kustutamist ei olnud tarwis. Kuida „ Neue Dörptsche Zeitung" kirjutab,  on seal hiljuti üks lihunik, üks nendest, kes mitte endisel wiisil ametit õppinud ja saanud  ei ole, waid kes ostetud patenti peal kauplewad,  üks , Politsei poolest üheks kuuks wangi mõistetud. Tema oli surnud  lehma liha mtiinud, seda oli kohtus teadaantud  ja seaduslikult tunnistatud. Riiast kirjutakse: Minewal nädalil sai maja-omanik Witt rööwlitest raskest haawatud.  Senati käsu järel 22 Lehekuu pääwast sel aastal on seatud, et Politsei ametnikud relv  olre id fõeariistaks peawad saama. Eks oleks aeg, seda seadust ka meie juures täita, et margad  ja hulgused wähegi hirmutatud saaksiwad. Peterburgift. Wenekeeli Peterburgi Zeitung" kirjutab ühe rõõmustama tähe üle Wenemaa kaupmeeste keskis. Mõskma suured kaubamajad on ennast ühendanud, kõiki Egüptusemaa  pnuwilla äraostnud ja seal puumilla põldusi rendi peale mõtuud. Sellest hakatusest loodetakse mitmesugust kasu ja armutakse, et selleläbi Weneriigi üleüldine rahmarikkus mägemast  kosutud saab. Kuida juba mõne aea eest kiljutud sai, oli mõrtsukas ja rööwel, endine Gardi-ohwitser Landsberg selle kohtuotsuse üle kaebtuft tõstnud, mis teda hukka mõistis , nimelt etteannud, et tema kurja töö aeal mitte täides maimu kordas olnud ja kohus meelesegaduse-arsti nõu küsinud ja kuulnud ei oleks. Se asi on nüüd Senati poolest läbikuulatud. Esimese kohtu otsus on aga ka seal kinnitatud. „Herold" kirjutab suurte kahjude üle, mida loojukse-tõbi riikis teeb ja mis kahju sellest  põllumeestele ja kauplemisel sigib. /Wa- Uttuse Teadaaudja" järel 7. Talmekuu pääwani  oliwad Bessaraabia maal endise 450 haige looma juure 48 kohtas meel 827 tulnud ja 348 surnud. Tõbi hakkas Leikusekuus 1878, Jassi kreisis. Jekatarinoslaawi kubermangus tulimad 599 haige looma juure 6! kohtas 483 ja suruvad 455; tõbi liigub minema aasta Heinakuust saadik. Kerssoui kubermangus oliwad  64 kohtas 745 haiged looma, juure tulimad  1029. suruvad 524; tõbi liigub minema aasta Heinakuust saadik. Podolski kubermangus  oliwad 22 kohtas 330 haiged looma, juure tulimad 688, suruvad 391 ; tõbi liigub minema aasta Mihklikuust saadik. Warshami ja Piotrkowi  kubermangudes on sellc aasta Mihklikuul tõbe nähtud Haiged loomad saiwad surmatud: Warshami kubermangus 73 Piotrkowi kubermangus  22. Kõigist abist selle kardetama asja wasta on tanine ikka kõige mõeduwaks leitud, kui haiged loomad surmatud saamad, niipea kui tõbe karta on. Kõige suuremat kahju on ikka sellest tulnud, kui maamehed ja kauplejad tõbe salgasiwad, surmatud loomade nähku, sarmi ja sõrgu muist mad ja sedawiisi tõbe laiali kandsiwad. kirjutab, et Walujew wäljaspidise asjade Ministriks seatud  saada. Moskwast. „Mosk. Deutsch. Zeitung" kirjutas: Sagedaste wihmasadude ja sulama lume läbi tõusis miinusel pääwadel mesi Mõskma jões nii kõrgesse, kuida seda sel aasta-aeal armast näha on. Talmekuu 3 pääwal oli külm tulnud ja 5 pääwal mest juba umbes larshiuad  langenud, tõusis aga öösel 5 ja 6 selle kuu pääwa wahel rutuga 3 arshinad kõrgemale, ja ühtlasi uzusimad suured hulgad õhukesi jäätükkisi  mööda jõge atlapidi, Wähe aega enne lõunat lõhkus woolus ühe mesiwärama Lunastaja  kiriku ligidal, kiskus selle kiriku ehituse- tellingid maha ja wedaS need. ujumise hooned, pesuparwed ja mitmed lodjad alla: ka Ustinski sild sai suurt wiga. Kõrge wesi ja jäätükid oliwad nii äkitselt tittnud, et rahwal, kes ülemal  jõekaldal elab. aega ei olnud puid marjata, mida jõgj nüüd suures hulkas allapidi ujutaS. Ka üks lodja nelja mehega sai suurel kiirul, allapidi aetud, kas need mehed kaldasse peasiwad,  seda ei ole meel teada. Jõge mööda oliwad  Politsei-soldatid wahiks pandud, nendel oli aga lood küllalt, sissekukunud joobnud inimesi  wäljakiskuda ja surmahädaft peasta. Serupahhowist. ?Rug. Wed." kirjutab,  et Serupahhowi kreisis, Mõskma kubermangus  talurahwa waesus ikka suuremaks läheb ja igaühele suurt muret sigitab. Juba kroonuwõlgadeft,  mis seal suuremad on, kui igal poolel  ümberringi, paistab rahwa waesus wälja. MitmeS külas on elumajad mädanend, ilma aknateta, katuseta ja põrandata; lauad on kõrtsi kantud, ehk kusagil teises paikas mindud. Põldu ei hari talurahmas juba ammu mitte; mõne aea eest saiwad nende loojuksed wõlgade tasumiseks  äramüidud, ja nüüd ei wõi ka karjast enam juttu olla; kerjamine on rahwa ainus töö. Noored mehed otsiwad wabrikutes tööd ja peatoidust; neid kes kui põllumehed meel külades elawad. on nii mähe, et maksud mitmekordse  raskusega nende peal rusmvad. Palju rahwa st läheb kodumaalt ära, enamift Saratowi kubermangu, kus paremat palka maksetakse ja kus neil üksi oma eest, mitte laisklejate ja kerjajate  eest maksust kanda on. Odessast. ~Odessa Zeitung" kirjutab kange tormi ja raske wihma üle. mis hiljuti seal oliwad, et suur wihmawesi kõrgematest ltnnapaikadeft mitmepuudased asjad allaujutanud on. Wesi tungis keldritesse ja kambritesse, mis maapinnast alamal seisawad. Kahju ei ole linnas õnneks palju sündinud, sest pea jäi wihm üle ja ilm maitseks. ... Ka ümberkaudseist  koloimdest tulewad sõnumid kange maru ja sellest sünnitud kahjude üle. Woroneshist. ?Nuss. Wed." kirjutakse: Talwekuu 3. pääwa õhtul kuuldi maimuliku Seminaari maias paukumist. Rahwas ruttas senna ja leidis wahetoa (koridori) täis suitsu olema. Järelotsimised näitasiwad, et ühte ahju karp püssirohuga pistetud oli. Kui ahju küdema  pandi, kargas püssirohi põlema ja lõhkus ahju. Õnneks ei olnud kedagi toas. Asi on kohtu ülekuulamise alla antud. Rost omist, Doni jõe ääres. Sõnumite järel. mida „Golos" saanud. kogub Rostowi Politsei kõiki neid, kellel kindlat tööd ja teatud sissetulemist ei ole, ja saadab neid mähi all linnast wälja. Tänine olla juba 1496 inimest fedawiisi reisu peale saadetud, kelle seast 57 juba enne Politsei ülesvaatamise all seiflwad. Sewaftopolist. Kui hiljuti Graf Baranow  Losowo-Sewastopoli raudteed ülewaatamas  oli, kus üleültse palju hooletust leidnud on, tuliwad, kuida ?Ruff. Kurir" kirjutab, mitmed  maa-omanikud tema jutule. ?Mis Teie soowite?" küsis Graf. ?Meie ei jõua enam sigu kannatada." Rääkige selgemini, mis kaeb tust Teil raudtee üle on." /Ah, raudtee, ega se meile kahjuks ole, aga sigadest oleme meie tüdineud; sigade hulgad ei anna meile enam maad elada." „Mis sead?? ?Noh, raudtee sead!" Segadus oli suur, kuuni üks teise jutust aru saj. WiimakS sai aga selgeks,  et raudtee ametnikud oma wähese palga parandamiseks, suures karjades sigu kaswatastwad.  Kõik maad raudtee ligidal oliwad neist loomadest nii wäga läbitustitud, et maa-omanikudel  kaebwseks asja küll oli. Wologdaft. „Ruffk. Wed." saab Wologdast  sõnumid, et seal ühe kaupmehe keldris 84 puuda püssirohtu põlema läinud on. Kahju arwatakse 2500 rubla peale. Õnnetuste üle ei ole weel sõnumid. Kahh etie nisi. Wiinamarja õnnistus on, kuida ?Mshak" kirjutab, sel aastal nii suur