kopi kohhut pattuda, et se ommalt poolt, kõige temma makonnas ollewa koggoduse öppetajatele käsko annab ommas kihhelkonnades nende õnnetumate  heaks rahha korjata ja 2) Ria ja Tarto seitungide läbbi rahwast pattuda, ommad käed lahti tehha ja omma joudo möda waeste õnnetumate heaks middagist anda ja nende stlmawet  kuiwatada. Nad ei olle mitte omma holetuse läbbi sesugguse õnnetuse sisse sattunud,  waid se on lummala wits olnud, misga ta neid karristanud, agga sellepärrast ei olle nemmad lummala ees suremad süattused, kui meie. Neid on ta meie»usso katsumiseks karristanud,  et nähha, kui suur ja pallaw meie armastus lummala ja liggimese wasto on. Meie pallume siis ka kommissioni nimmel, iggaüht  ristiwenda: andke ja andke rohkeste ja römuga, sest römus andja on lummala melepärrast.  Wige iggaüks ommad anded omma  koggoduse öppetaja katte, kes neid sure tännuga wastowöttab ja kommissioni kätte murretseb, kes neid siis jälle wäljajaggab; ka se kõige wähhem anne, wöetakse tännuga wasto. - Tallinnast. Kolera többest könneleb  Tallinna seitung, mitte, et se többi seal Ma, waid st ta Narmast olla neid kurwi sönnumid  sanud, et se többi Narwa linnas ja Krähnhslmi wabrikus likumas olla. Narwa Unnas olla 24. Jutist künni 7. Augustini 36 innimest kolera többesse haigeks janud, neist olla 56 ärrasurnud ja 55 terweks sanud ja 55 janud tohtervamise alla. Krahnholmis olla 25. Jutist künni 53. Augustini 592 innimest  haigeks janud, 32 sanud jälle terweks ja 74 surnud ärra; tohterdamise alla janud 86. Mitmelt poolt olli se jut wäljalainud, otse kui õlleks töörahwas seal mässamist ja tülli teinud ja nago olleksid nad wabriko töö seisma jätnud, mis agga nüüd Eestima kubbermango seitung õiendab ja selgendab. Tössi on, et seal wäike kahhin olnud, kus ka wabriko malli  tsus nattuke süüd peab kandma, agga suremat  tussa on kolera neile teinud; se kahhin olla agga lühhikene aeg turinud. Peale selle, kui aulik kubberneri herra issi seal käinud ja asja üllekulanud, olnud kõik tülli jälle lõpnud. ja iggamees käib, kulda enne nenda ka parrast  jälle töös. Peterburgist. Kulda asja pa rrandada.  Mitte ükspäinis meil, waid kõigel  on se jo tuttaw, et kahhe jalgsed hundid pea üsna awwalikult hobbusid warrastawad ja teiste innimeste silmad wet täis jättawad; se assi on ka üllemate körwade ette läinud, et selle polest luggo ni pahha, sepärrast olla, kuida wenne seit. ..Golos" sest könneleda teab, rigi seestpõlise asjade tallitaja ministerium sure Majestäti Keisre Herra ennese kantselei teise jauga ühhes hakkanud nöu piddama, mis tehha ja kuida wisi sedda pahha rigi seest jälle kautada. Nüüd on siis lota, et neile middagit rohto walmistakse, mis nende meeste terwiseks saab prugitud, kes ses többes haiged,  et näppo wöera hobbuste külge pistawad.  ..Golos" ei te sest pikka jutto, waid könneleb lübhidelt, mis ta kuulnud, et hobbuste  ja töö-ellajate wargadele nattuke tuggewamad  seäduse punktid seäduse ramatusse jure peawad lissatud sama ja et nende teekond, ilma pikka juttuta Siberima pole lähhäb, kus neile siis nende ausa töö palgaks ellokoht kätte näidetakse, kus neil aega on omma endist  ello järrel möttelda. Ülleüldse peab kõigile  neile sedda teekonda sowitama, kes ommas koggokondas middagit head ei tahha tehha, waid pahha tööga omma pead tahtwad toita ning koggokonnale pahhanduseks ellawad. Ka sedda nöu olla rigi üllcmad piddanud, et need, kelle peale hobbuse warguse süüd tõstetud ja selle pärrast temma peale kaebatud, ja sepärrast  ka ommast koggokonnast emale aetud samad,  mitte selle koggokonna, waid makonna kullu peale Siberimale sadetakse. Nishni - Atowgorodist. Wimasest tullekahjust, mis seal 23. ja 26. Zulil olnud ja kellest meie ka ommal aeal könnelesime, toob nüüd ..Wall. teada." selgemaid sönnumid, kui suurt kahjo tulli neil praego nimmetud päiwil seal teinud; aeab üsna ihho karwad püsti, kui sedda kuleme. Essimesel päewal, se on 25. Zulil, on seal 98 wee-söido riista ärrapöllenud, mis ühtekokko rubla wäärt arwatakse ja prahti on sel päewa 305