wägga maotumaks ja tüdditawaks, et kegi nendega ei tahha teggemist tehha. Se ainus kasso, mis neist weel tulleb, on se, et Saksama  omma õiguse peale seisab, egga sest juukse karwa wäärt körwa ei lähhä, egga Parist kindlusi  enne käest ärra ei anna, künni weel üks milliarden söä kullo ärra tassuwad, mis neil agga ni kerge täita ei olle. Keiserina Sharlotte terwis, se on endise Mehhiko keisre Maksi abbikasa, kellest js ommal aeal olleme könnelenud, lähhäb, kuida wäljama seitungid nüüd hulga aea parrast  jälle könnelewad ikka waesemaks, nenda et arwata on, ta ello õhtud liggi jöudwad. Jubba kolm kuud aega olla ta mõistus koggoniste  kaddunud; ta kehha olla imme wäärt ülles aeanud ja saggedaste seista temma kaks künni kolm päewa kui surnud, kus ta sedda wahhematki toito ei sa wöetud. Strassburgist. Koggokonna wannemate  wallitsemisest kirjutakse 30. Ju!i!:..Elsas-Lootringenis  läks wallitsemine wägga heaste ja on rahwas seal ka ühhes meles olnud; agga selle wasto ei olle Mühlhausenis, Tonnis  ja Altkirhenis mitte hästi läinud, sest rahwas olla wägga pissut kokko tulnud, nende wallitsemine jänud polele. Niderreini koggokondas  wallitftnud 80, Hageuaus 50 ja Bisweileris  30 protsenti neist, kellel wallitsemise õigus. Kolmaris jänud wöit priimeleliste, Mets linnas waigistute ja Worbahis Prantsuse  pole hoidjate kätte. Et nüüd iggas paikas  assi selle polest hästi ei olle läinud, sepärrast  peawad taggajärrelised wallitsemised järrele  jänud aukusi täitma, ja sedda kohhe teeks teggema, mis käest wilto läinud. Prantsufemaalt. Rahwa koggo peal, mis 19. lulil Wersailles koos olnud, on söaminister kindral Kissei üht seaduse kokko pannemist ette pannud, mis läbbi söameeste seaduses mönned punktid mudetud sanud, nenda, et seadus lubbab mässajate asja ruttem selletada;  rahwa koggo olla sedda wastowötuud ja tunnistanud ka wägga häddast tarwis ollewad läbbi wadata ja kinnitada, mis kõlbab, ja wäljalükkata,  mis ei kõlba. Troshü andis seaduste uenduste läbbiwatamisest rahwa koggule mõnda teaduss, agga issiärranis selle seaduse ülle, mis järrele Prantsuse rigi allamad kronut peawad tenima. Teiste seaduste hulkas olla ka se seadus ettetulnud, kuida sedda hirmust joomist, mis Prantsusemaal, issiärranis wimasel aeal ni üllewägga roppuks läinud, kautada, katte wötta, läbbi wadata ja temma täie wäe sisse tõsta, ehk õlleks woimalik weel mõnda meest, kes sellega hukka läinud, jälle parrandada. Sowimise wäärt õlleks, kui ommetige ühheski kohtas selle pahha többele hakkatakse rohto murretsema, ehk üllataks se ka muiale, kus sedda többe ka likumas. Amerikamaalt. Kokkokaswanud kaksikud, neist olleme ka ommal aeal selle nimme al: ..Siamesi - kaksikud" könnelenud. Tohtred on nende ümber kül willistanud ja nou piddanud, neid koost lahhutada, agga et se üks wägga kardetaw töö olli, sepärrast jäi se teggemata; agga nüüd olla, - kuida Ztmerika  seitungid könnelewad, üks neist kaksikuist surremas haige, kellest ennam suggugi lotust ei pea ollema, agga teine terwe kui kalka wee sees, sus on kül se aeg kätte tulnud, et neid ühhest peab lahhutadama; surreb teine ärra, on muidogi mõista, peab ta ellawa küljest lahti leigatud ja maetud sama, sest kui kaua woib ellaw surnut ennesega liggi weddada. Uemad sönnumed. Berlinist, 3. Augustil. Elsas Lootringenis  kässib keiserlik käsk kõik asjad Saksa rigi seaduse järrele tallitada, ja õiendada; senniks  künni eddespiddi neile uut kinnitust ja seadust saab tehtud. Gasteinist, 4. Augustil. Keiser Willem on eila krahw Beustit issiärralikult ennese juttule tulla lasknud. Krahw Andrassit odetakse  tänna senna tullewadja Home peab tal würst Bismarkiga konwerents ollema, kes lühhikese aea peale Münheni olli sõitnud, kus tal ministre  Lutsiga mõnda asja läbbiräkida. Prankwurtis, kus Saksa- ja Prantsuse ma asjad nende savikutest tallitud sawad, on takkistapm  jänud. Berlinist, 4. Augustil. Rahho tallituse asjad Prankwurtis Prantslastega, ei lähhä 264