sinodist ossa wötnud: praust Raison Kuramaalt  ja üllemöppetaja Ripke Tallinnast ja Peterburgi konsistoriumi kohts präsident Geheimrath  v. Ulrich. Mis asjad nad seal läbbirakinud  ja mis ülle nad nöu piddanud, se põlle Postimehhe assi sest könneleda. sPosti Üllem postiwallitsus on praego kibbedaste ammetis sedda järrel arwamas, kuiva posti rahha kirjade pealt, mis postiga ühhest tei§e kaevad, oddawamaks tehha ja otse nendasammoti ka rahha ramatute wastowötmist kergitada. Wenne kauba seitung könneleb sest laiemalt ja selgemine ning ütleb, et üllem postiwallitsus mitte ükspäinis ramatute  taksi, waid ka hinna wäriliste asjade ja pakkide posti rahha tahhab allandada, sest et need wimased raudtede peal eddasi sadetakse ja sepärrast wähhä kulloga ka kõige kaugema rigi otsa sisse lähhäwad ja praegune hind waeste innimestel raske maksa on. > sWennekele  Kolideminister  olla selle Mõtte peale tulnud Balti kubbermango  Wennekele külla-koliftd ja üht koolmeistrite  seminari atsutada. Se temma ette wöetud nöu peab lühhikese aea parrast, se on ilma pikka wiwitamata, ministre komite läbbiwadata  ja järrelkatsuda antud sama. sßahha korjatus Wenne seitung ..Znwalide" annab teada, et aastat 1868 kõige kõrgemalt lubbatud rahha  korjatus, nende heaks kes wilja ikkalduse  läbbi nalja häddas ollid, nüüd löppetud  ja kõik rehnungid öiendud. Suurwürst ja Aujärje pärria kannab süddamest neid, kes heamelega ja rohkests andnud, et ülleüldse se summa 2,091,109 rubla koppikad kokko on tulnud ja Lggaüks ni paljo kui woimalik aidatud sanud. Nüüd olla Suurwürst ja Aujärje pärria selle rahha ülle, mis weel jarrele  jänud nenda seadnud ja kinnitanud: 1) Et neid kaks senna antud rigi seestpolise laenopilleti kõige wöidudega, andjate sowimise  järrele, kui üks putumata kaptal senna kassase peawad jäma ja Suurwürstina-Aujärje pärria kantseleis peawad üllal hoitud sama ja nimmelt nenda, et need protsendid nälja kustutuseks  wöiwad wälja maksetud sada ja 2) peawad kõik andid, mis eddespiddi weel peaks selle hea asja heaks antama, Suurwürstina- Aujärje pärria wallitsuse alla langema ja temmast  kinnitub sama, kuida ja kus sedda prukida. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Jggal rigil on ommad seadused, kelle järrele igga süalluse peale kohhut  mõistetakse ja kus siis ühhes ehk teises õiendust tuntakse tarwis ollewad, seal peawad rigi üllemad sedda õiendama ja parrandama sest mitmes asjus ollid mannal aeal seadused paljo wallidamad kui nüüd, sest rahwas on nüüdsel aeal paljo targem ehk kül kurjateggiatest pudo põlle. Saksamaal sowisid ühhed, et surma nuhtlus trahwi seadusest piddi mahha kustutud sama ja teised arwasid sedda weel wägga häddast tarwis ollewad ja sepärrast tõusid - waidlemised nende wahhel, kus wimakö krahw Bismark selle waidlemisele pudis otsa tehha ja ütles, et rikide koggo-radi kohhus enne kõik seadust ärrawiskab, kui et surmanuhtlus  tohhib wäljajäda ja se õlleks tühhi aeawide, et reihsradi kohhus weel trahwi seäduse  kallal nõu peab. Selle peale wastab üks saksa seitung: Wägga sowimise wäärt õlleks, et üks sesugguue suur seaduse ramat, nago trahwi seadus on, mis ülle 3V miljoni rigi allamale kohhut mõistab, õige holega peab läbbi katsutud ja järrel wadatud sama, enne kui ta wälja tulleb, ehk kui ta jubba ammugi olnud, kas ta ka meie aegse aea peale kohhane  on. Kummas ossa nüüd wimaks wöidab, sedda ei woi meie praego weel öölda, neid sönnumid  peame otama, künni ükskord tullewad. Ministrid on sured mehhed, agga saggedaste  ei tahha nad nenda weddada, kuida need sowiwad, kes jälle nende ülle on; sepärrast  tulleb ka ette, et omma toli pealt peawad mahha astuma ja teistele rumi andma; nenda on ühhega luggo Baierimaal olnud ja temmast kirjutakse nenda: Würst Hohenlohe, kelle issiärralik  nõudmine se olnud, Põhja- ja Löune polisid rikide koggosid kokko sidduda ja ühhendada,  mis agga Baieri rigi wallitsusele rasket  Võitlemist ja söddimist teiste rikidega õlleks  teinud, ja et ta sedda jälle ueste ja nago pool wäggise tehha tahtnud, ammetist lahti lastud; temma assemele olla Baieri sadik Aust- 85