372 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 30. Oktobril 1872. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm. Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Perno politsei kohhus annab auliko rae kohto kässo peale teada, ja nõuab igga Perno linna koddaniko  kaest köwwaste sedda temma parralt ulitsat,  mitte, kuida tünnini prügiks olnud, üks kord näddalas ühhel nimmetud päewal pühkida ja puhhastada  laska, maid ni saggedaste, kuida ilmad ja muud ta nõidused sedda tarwitawad ning maeade ärest jalg - teed ehk trottoarid, olgo wihma- woi lumme sao jürrele, kohhe puhtaks pühkida laska. Ühtlase antakse ka meel teada, et eddespiddi, sest et kässo andjate meeste arro liig suur põlle, ka neile, kes sedda käsko põlle täitnud, mitte ennam ei sa enne nimmetud, maid kes kässo wasto pannud,  se töö holetuma maea perremehhe rehnungi peale kohhe ärratehtud saab. Peruus, politsei-kohtus 9. Oktobril 1872. Politsei-kohto pea-mannem Groot. M 1541. Sekretär v. d. Borg. Z Kõik need, kes Üllejöe allewis ehk Wannas Peruus  kruntrahha platsist sada tahtwad, tulgo 20. ja 23. Nomembril s. a., lõuna kello 12, Perno kassa-kollegiumi ette, kus nimmetud platsid wäljapakkutud  samad. Peruus, kassa kollegiumis, 4. Nomembril 1872. -W. 429. s Tartus H. Laak manni jures wäljatulnud ja Peruus W. Bormi jures, kui ka kõikides muu ramatopodides sada: Ärratamisfe heäled ..... pog. 75 kopp. Orja elu „ 20 „ Jumala rigi waljalautamise  lugu „ 30 „ Waimolikud ja ilmalikud laulud nelja heälega ..... „ 30 „ Geograhwi, ehk öppetns mailma furufest ja mailma  maadest, nelja kaardiga. „ 7 „ Lima tukekustutamise kvmmando. Tullewa pühhapäewal, 12. Nomembril, pärrast lõunat kello pool kolm, samad linna tullekustutamise pritsud läbbi katsutud ja peawad sepärrast kõik pritsu-mehhed omma riistadega selle tarbeks aegsaste  jõe äres, ue aida kohtas, koos ollema. Kes mitte ei tulle, langeb sellepolest wastamise alla. Üllem kommander Gülich. i Harjomaal Rapla kihhelkonnas. Sellis mõisa suur wesstmeski, on tullewa 1873 aasta Jürripäewast  saadik ärrarentida. Lähhemat teadust annab  Sellie mõisa mallitsus. 3 Mihkle kihhelkonnas, Koonga mõisas on lehmad rendi peale sada. Lähhemat teadust selle palest annab sealane möisawallitsus. s Harjumaal, Rapla kihhelkondas. Sellie  mõisa karjamöis „Koigi" on tullewa  1873 a. Jürripäewast sadik ärrarentida. Lähhemat  teadust annab Sellie möisawallitfus. Z Kosse kihhelkondas Rewwttamöisas on üks karjamöis kus 72 Tallinna nelja wakkamaa  pöllomaad ja peale selle meel heina- ja karjamaad  on, Jürripäewast 1873 rendi peale anda. Lähhemat teadust annab möisawallitfus. 2 Kahte head tüdrukud, kes saksa keelt möistawad tarwitakse; kuhhu? Sedda teadust antakse Tallinnas  weikese Tarto maantee äres Jakolowi maeas «N 4 Madame Solodow. 1 Mitmesuggusid ehhituse- ja sae-palka müüb ja annab tullewä kewwade parwitsemise aeal Pernus ärra A. Pahl, Killingist. 2 Et ma jälle omma wabrikus tehtud ridid, kallewid  ja pukskinid oddawa ja kindla hinnaga müün, ja mümise koht on wanna tuttawa kohha peal, Pernus sure Nia ulitse äres M. Friedebergi maeas. L. KoHler. 2 Wägga hästi tehtud pufragid, iggas suruses, on allati malmis, nihästi uhkeste tehtud, kui ka keige waesema rahwale sada, ja samad oddawalt ja mönne tunni pärrast kätte antud tislermeistre G. H. Dunkeli läbbi, Tallinnas Pikka ulitsas  maea -N 116 kronojahho maggasini wasto. 5 Kõige parremaid Hollandi kattuse kiwwa on sanud ja müüb Pernus oddawalt W. L. Sternberg. , Suri Bergen heringaid mis wägga head, müüb parraja hinnaga Tallinnas  saddama ulitsas, Krauspe maeas M 169, kauba maea Semenow Ss Es. 3 Üks Peterburgi klawwer, mis wägga  heas korras, on müa. Kus? sedda teadust annab Pernus W. Bormi trükki maea. s Sindi wabriko wallitsus annab seläbbi teada, et sinna mitto sadda sülda raudkiwwi saab ostetud. Kaupa tehhakse wabriko kuntoris. 1