waljii ülekuulamise alla wötta. Asi teeb muidugi  Inglismaal pada werd, seda rohkem, kill eil.nli ia >'nam awalilüks tuleb, et õnnetu prinz omas hädas seltiuncesiest mahajäätud oli ja üksi surma leidnud on, mis sellega wabandada tahetakse, et hobune teda ei olla lasknud selga Muda. Kuida afl oi ete olnud, sellest küll täielisi otsust ei saa, sest kaebaja suu on igawest kinni. Et aga asi ZngliSmale ja selle wäele aukS ja kiituseks ei ole, seda tuuniStawad ka Z-agliSmaa mehed ja Inglismaa aealehed ise, nii wähe se vahwaS mmda ka settest lugu peab, mis teised temast mötlewad. Saaks se kurw juhtuzmne tõeste ui walju ja põhjalise järelkmrla>nise  alla wõetud kui ahwardakse. siis wõikS ehk midagi ilmuda, mis peale kt ei mõtle, aga sõuad, kui need ka. Inglismaa parlamentis kõlawad, ei ole weel mitte teod, kuida sagedast küll nähtud on. Selle aea sees Kmtab aga prinz Lm Napoleoni surm temake isamaal, kuhu eluaegaö jalga piSta «i tohtind, temale rohkem ssbrn, ja pealegi surin auwälja Mal pnnnub tema mälestusele anpärga. mida keisririigi jäoskoud  muidugi oma kasuks tarwitamata ei jäta, ja' tui seaduslik pärija, se on prinz Napoleon, Mä pilgates Plon-Plon nimetakse, enam rahwa meele järel oleks, wöiks ehk nüüdse walitsusele mõni paha tund sigineda. Se prinz loeb aga rahwa keSkis, ka oma jaoskonna keSkis rohkem waenlasi kui sõbru, kui ka tema osawuft Üloüllse  wäheseks ei peeta, ja ehkl knll tema kuju kõigist snguwosast kõigi rohkem Napoleon I. sarnaue  on. Prinz Aü NHoleon inakfiS enne oma surma Prantslaste, kui ka kõige maavlma oes, kui üks noor mees kelle mõistus mitte wäga teraw ei oleks. Rüüd aga, knS-Warane-sWM haledust äratand -ja aulik surm aupärga puituttv, Mstd leitakse, et noormees hea südamega, pnhta Mkombedega ja kui ka mitte särama, siis ometigi  sngawa möitusega wäliaehitud ja walmistud  olnud, ja et temast üks hea ja mõistlik maa« walitseja oleks saanud. J tali a maal on nende pääwade seeS Üks suur kabel piihitsetud, kuhu aaõtal tSvtt Kustozza lahingis laugeud Itaalia ja AtlStria söeameöte lund kogutud saamad. Austamise kõrwas, mida iga haritud rahmaS nende wasta ülesnäitas, kes oma rasket kohust täites surma leidsid, kui need ka wahwad waenlased otid, peetakse seda pühitsemist ka juttude mustuseks, mille järel Itaalial paha mee! Austria wasta, olla, et se segases mees püüdmas käinud ja Türgi maad Bosnia ja iOkMAMina oma walitsnse <alla Muud, mis küll ikka meel Türgi riigi körwa loetakse, millest aga ükski ei usu, et ükskord täielise Türgi walitsnse alla tagasi langeks. Et ka kõik mari kaoks, kui peaks Itaalia midagi nöu Austria wasta, on seatud, et suured uranööwred mis iga aasta Itaalias peetakse, sel aastal pidamata  jaamad, raha mis seläbi tarwitamata jääb/-saada selle .tahmale-antM. kes Poo jõe tõusmise läbi kahju said, ja enamist kõiki omandust  kaotasid. Hispaania maalt. Madriti linnas on 8. Jaanikuu paamal suur ehmatus, hirm ja ka õnnetus olnud. Austria aujärje-pärija ja Baieri prinz olid kuninga juures mõersis. kes neile oma mäge ja selle sõealist osawust näidata tahtis ja mäge ülesmarshida laskis. Seal sündis aga see õnnetus, et mõned ratsahobused ja hobueeSlid  suuretükkide ees lõhkuma hakkasid, mehi seljast  wiskasid ja sedawiisi takkistust sigitasid, ka mõned mehed siirma leidsid. Selle segaduse kestis läks aga järsku üks pak grauatid põlema ja tegi hirmu nii suureks, et söeawäe ja pealtwaataja  rahwa tungimine ennast enam pidava ei lasknud, kõik ratsa, sõites ja jookstes edasi woolas ja jalge alla tallas, mis ees oli. Kui palju inimesi surma saanud, ei ole weel teada ja wõib olla, et nende hulk ialgi ilmutud ei saa, arwalnkse aga palju olema. KnkS minutit enne oli kuningas oma suure wöeraõtega selle koha peal olnud, kus grauatid lõhkesid, ja ükski ei wõi ütelda, kas se kogemata juhtumine, wöi meelega tehtud kuri töö oli. - Hispaania noor kuningas on lest, wnmsel aml oli jutt. et üht Austria prinzeSsi kosida tahaks ja Madnti rahwaö keS wägn ebausulised on. nääwad selle õnnetuma juhtumise sees paha eestähte. Türgimaalt. Tüli kmnsa Osman pasha ja Fuad pasha wahel. millest inetu kaebtaS Osman pasha waSta flgiS, on sultani käsn peale lõpetud ja wihamehed on iiheteisel woersiks käinud,  nii sõbralik juttu ajades, kui seda aga pärida wsib. Et Mu peale tehtud sõbrus.-südamest  ei tule ja et kauaks ei kesta, seda woib igaükõ isemesest arwarta. Euroopa riikide käreda pärimise peale on sultan Egyptuse asemikule  —-keediwete küll Mku aunud aujärje pealt maha aStuda ja seda ocha pojale, Teftvit pashale jäita. nntte aga enne, kui-Inglismaa  saadik Henri Laiard täheudMd oli , M kui sultan asja korra -peale ei saadaks siis Enropa  riigid seda ise teeksid. Ühekorraga tahgh aga sultan ka seda seadust-uuendada uus aastal 1873 tehtud ja mille- järM Ggyptusel MMM isewalilsus vn, nenda et Egyptuse maa pärast jKlle paljaks ' Türgiuraa, lkuüevmanguks .jääks sellega ei--taha-aga Europa riigid rahul osta, ja sövawisi vt ole.Egyptuse asi weel oma wiimift - - Prik d i s i st, (Itaalia - maal.) 20. Jaanikuu pääwal. Bulgaaria > MüvstAudis.täna h«nwika seia 'tja - - sättis a Wene laewa . 5 peal Kvnstantiuopli. Rõvr-.würst'- M- «Md--Mv rtng-reisi Euroopa walitsewades kohades lWMnd ja on igal pool söbrusega ja suure (mAnsega wasta wöetud Kas tema sultani > juute -läheb, ei vle weel õiele teada, kord oli jutMet-tsma Türgiwalilsuse kinnituse-kirjad laewa peal wasMWM-K.  - Egyptuse maalt. Uuest keediwest kirjutakse „ Kölni zeituugile». Teswik pasha näitab Hea wÄjch temal on lõbusad kombed, tema. räägib selgest praMsus-keelt ja mõistab heaste pealt kinilata. Temal on aga üks abikaasa, kellega Euroopa wiisll omas mõisas elah ja tema laste juures on üks Inglismaa naeöterahwas koolitajatS>  Temal on oige suur raamatu kogu, aga et raamatud palju tarwitud seda ei ole näha, seda rohkem tarwitust näitab billard. - Osawus näitab temal küll wähem olema, kui isal, kui tema seda tamne ehk mitte katte all ei pidalid.  Arwatakse et uus keediwe siiski paremiue walitseb ja waese piinatut ja kurnatut maale abi teeb. Teswik pasha on hea poeg ja hm wend. Et isale küll 50,000 naela sterlinge  (peale 300,000 rubla) sissetulemist jäätud, siiski on poeg temale omast sissetulemisest t'/, millioni franki (375,000 rubla) ja oma wendadele  ja õdedele 1 million franki juure lisanud; ise tahab nii wähega läbi saada, kui wöimalik on. Teine laulu-pidu Tartus. Miuewal nädalal jäime pidu-jutlusele minemise  teekonnal seisma ning lubasime lugejatele nimetut pidust edasi jutustada. Olgu siis kroogitnt  kombel nii: Pidn-jutlus peeti Doomi mäe weerul, kenast haljendawa metsa wahel, lausa taema al ära. Inimesi oli murdu kokku tulnud. Kui lauljate rorgid iluste üheteist körwa korralikusse olekusse säätud olid, siis hakkas Tartu Maarja koguduse mängu koor pasunatega mängima ja lauljad ning muud kuuljad algasid pidu Jumala teenistuse  lauludest kui ühest suust laulma: /Püha Waim, mo jure tule j. n. e.". Jah, armsad lugejad, see oli wast laulmine, sest mitmel Eesti poeal weeresid seal juures rõõmu pärast pisarad silmist ja ärdus ei leiuud maad. Selle järele pidas prohwessor Höerschelmann enue-jutluse altari teenistuse ja lisas üle selle weel 11 8. Taaweti laulu 34, salmi põhjuseks wötteS. milles õõldud on: on see pääw mis lehoowa teinud" - mõned tänu, kiituse ja «manitsuse sõuad senna juure ning kui ta lõpetanud sai, siis lauleti: „OH wvtkem Jumalat  j. n. - Selle peale ütles õpetaja Hurt pidu-jutluse, inille põhjuseks ta 1. Aorintuse rah. raam. 1.3. peat. 13. salmi Valinud oli.- See oli wast jutlus, täieSte pidu wäärilme nmg missugust puhast ja sõna-rikast Eesti keelt kuulja tema käest kuulda mõis! Minnaks tegi siis õpetaja Kmikoff altari teenistusega lõpetust ja Tartu Maqrja koguduse sega koor laulis auusa praost Willigerode juhatuse al selle kaunistuseks weel kenaste kunstliku nelja healega laulu. Pärast lõunat läksid lauljad ja mängijad alalise kena muusiku kaja mSeul kontserti platsi peale Vaimuliku kontserti andma. Kuuljaid oli kui pihu ja põrmu ning Jumal laskis Eesti rahwa anuks ning juhatajate rõõmuks nii hästi Vaimulikku kui ka ilmalikku kontserti teisel pääwal kyvda minna. Kontsertide wahel peeti mõnusaid ktzußd, millede ette iseäranes õpetaja Knüpfepile, Zürmanuilejg NWM Wenschmidtile tema osawa Wlja Me, inimeste südqmetest tösirre tänu tasWa poole tõusis. Wiims§l pjdu päamgl tulivH siis Võidu laulud ja mängud ette. Imeks pannes, et EM la»jlu- ja Mngu koorid juba rrii .osawasje laulda ja mgHgida pskMgd, gruGtasime  fseda kallist kaja kuuldes oma suugi pärane neelamise kombel lahti. Laulmises saiwad Kanepi lauljad esimese, Tallinna lauljad teise ja TarwaStu lauljad kplmandaMa Võidu. Mängimises anti Tarwastu mängijatele psimßnie,  Kabina mängijatele teine ja löge- aZ wsit.. — .ÄGsnsMaDal ja-, ka osalt . tMI paamal nDti M> - jälletaOjaid - -jg - k-M laMMga. ja HMstM MaM-pMG-jkM poole sõitma ning meil W zä MWd nimetut pidule .seljataguseks rääkimiseks Ae, kuid üksinda  see: . , ! Jumal olgu tänatud ja MetO, et Tg mM koglt pidu aeaks head ilmad andis ja kõik hästi kõvda milnra laskiN AuWtud prgM NUgiNde  ja- stM. Hermann elagu MgWe, neM osawa juhatase eest! '-- EM laulu ja mättgu koorid kogu nende juhatajadega sei-sku iga -Eestlase  ees anu sees? - Pidu toimetajadele andku iga Eestlane nii kaua tänu, kuni sest pidust Eestlaste keskis weel siin maa peal rääkttakse! Tartu.listna kovanikudfle maksku Jumal iga klaasi wett mis irad oma kaugelt tulnud Vendadele  ja asid, ltuhanda Võrra jälle kätte! Peale selle, mis meie austud kaastööline sellest pidust iseäranis kirjutab, arwame heaks omalt poolt Mõni sõna lisada, kurda see pidu üleüldse mere ees paistis ja missugust mäletust se meie südamesse jättis. Kõrge pealt peame tõele au andes tunnistama, ja teeme seda rõõmuga oma rahwa ees ja iga teise rahwa ees, kelle ette laia ilma saadetud sõna ehk juhtuda woiks, et iegiad ja nägiad pidulised ennast nii korraliste,  ausaste Vagusaste ülespidastd, kui meie seda aga ühe kõrgema järje peal seismast rähmast  oodata ja pärida wöime. Kõige selle hulga seas ei kuuland meie üht sõna, mis sündsaks nimetada ei Või, ei tumrud meie wägiwällalist tungimist, mille eest hulga sees nii raske hoida on, ei näinud ega kuuluud ka midagi suurustamist,  Mrs poolkäärind õlle wahu sarnaliue oleks olnud. Kõik seda peame meie oma rahwa kohta seda suuremaks austuseks tunnistama, kui mõtleme et wiimsed aead palju Vastaseid liigutusi  toonud on ja ükski salata ei wõi, et meie rahwa seas kääsolewas aegas kõrged laened karmad. Kõnelejate kõnedest meie sekord palju rääkida ei wõi, kardame et kitsas leht kõiki wasta ei Võtaks ja peame ise ennast meel rohkem koguma, oma mõtteid asjaga rohkem kokku seadma. Mis meie küll peame kahetsema, mis aga, kurda mailma asjad käsivad, ühegi süüks er lange on se, et päris Eesti riideid ja Eesti ehteid näha ei olnud. Küll olid mõned Riamaa mehed oma moodis-riete üle pilka Eesti kue pannud, se oli aga ka kõik. - Enamist olid lauljad  ja kuuljad igaüks isewiisi riides, pea ligemal, pea kaugemal üleültsest linna-moodift: naesterähwa  rahwalikust rielest ei olnud ühtigi näha. Wägise pidime mõtlema, kui kena oleks, siin