koeraga» Korraga astus kohtosullane . tuppa ja Ales halleda heälega: ..Aulik herra, sllen sadetud leentoli järrele." Sedda kuuldes ohkas  Gruit süggawaste ja silmad langsid täis wet; sest se rohhelisse sammetiga wälja toppitud  leentool, olli üks mällestus temma wannematest;  selle peal olli temma wanna kaddunud issa iggawese rahho sisse maggama uinunud ja seal lotis temma ka üks kord omma wimast hinge tõmbamist waggust tõmmata sawad, ta M nago mönni pühha assi maeas. Agga nüüd piddid nad temmast lahkuma, widi teise tuppa ja Gruit omma wamiliga läks järvele,  sest nad ei woinud temmast lahkuda»^ Kohts sikkertär ehk asjade wäljapakkuja ja müa ütles: Üks wägga hea leentool, sammetiga  wäljalödud, - kõik ollid wakka, kegi ei pakkund, kõikide silmad watasid leinaja kaupmehhe  ja temma wamilie - peale. Wimaks pakkus üks nelli marki ja wäljapakkuja hüdis kurws melega: „Woi nelli marki essimsst korda!" Sslsammal silma pilgul hüdis üks jämmeda healega. mees wäljast lahtise hakna läbbi: ..Belli sadda marki essimest korda!" Kõik pannid sedda immeks; agga koer, kui sedda healt kulis, tungis wäggise römuliks aukumisega  rahwa seast läbbi, wälja. Nüüd astus - üks laewa mundres mees tuppa ja hüdis  keppiga laua peale lüies : ..Nelli sadda ckarki teist ja kolmat korda»!" - Oh Zummal, hüdis Gruit! Meie Zansen ja langes temma ümber kaela. Temma kostis:  ..Jah se ma ollen! Meie laew on saddamas  täis kulda ja kaupa. Auksjon on otsas ja iggaüks kassigo koeo; Home tulge raekoea peale, seal peab iggaüks omma, kassudega kätte sama; sest teie peate teadma, et wanna Zummal  ellab alles ja nendasammoti ka Hermann Gruit van Steen ja temma kauba-maea ja nüüd terretan teid jälle omma koddo mo armas  herra Hermann ja proua Elisabeth." Wereta Zehowa peale omma teed ja loba temma peale, kül temma toimetab kõik hästi. (Laul 37,5.) Ommalt maalt. Pernomaalt. põlle kurri, waid inni m e s e Selle ülle kachawkse wsMs, aeg olla kurri ja pahha; agga selle peale kostume:  aeg on hea, aggainniMesedkurjad ja pahhad. Sedda ei woi kegi aea süüks seada, et mpaljo hobbMds ja muud krami warras? takse, waid se on kurja innimeste tö. Audro ladalt olla wsmase! korral jälle mitto hobbust warrastud, kas tohhime sedda aea süüks aeada? aeg põlle keddagit warrastanud, waid sedda on kurjad ja pahhad innimesed teinud. Tahhame  neist lahti sada, siis peame ühhe issiärraliko  holega nende ülle walwama ja neid kinni püüdma. Agga kuida sedda tehha? Kõige parremast selkombel, et kui kegi tundmata mees hohbust müa pakkub, tedda kohto läbbi tõeks tehha lasseb, kust ta sedda hobbust sanud, kas issi kaswatanud, woi kelle käest ta tehda Sel kombel ei woi siis üks õige mees ialgi kimbatuse sisse sattuda. ÜHe a t egg Ehk kül rahwas mail- Mas ennam pahha kui hea peale walmis siiski põlle weel kõik nago ühhe weega ristitud  pahhad , waid nende seas on ka ausaid mehhi, kes sedda wäärt on, et neist könneleme>. et ka teised woiwad õppida Jummalat kartma ja liggimest armastama. Näddala kolme sest taggasi tulli küllamees kartuhwle koormaga linna; kui kõik olli ärramünud ja ommad asjad linnas, tallitanud, sõitnud ta jälle koeo pole taggasi. Tee peal olla ta pipu Lubbakast tõmmata tahtnud ja seks tubbaka kotti taskust wälja tõmmanud, ühtlasse agga ka omma rahha nattukest, mis pissukese nahk punga sees olnud. Wersta kaks sealt, tulnud tal tundmata mees wasto ja läinud linna pole. Mees kui koeo leidnud rahha kaddunud, pöörnud warsi hobbuse ümber ja sõitnud otsima, lotes sedda wõerast meest tagga sades, ehk ta wist leidnud. Lahhema kõrtsi sades leidnud ta mehhe sealt omma hobbust puhkamast ja kui omma õnnetust temmale olli räkinud, olla mees kostnud,  et ta üht rahha punga tee pealt leidnud ja sepärrast seal rohkem aega wiitnud, et ehk wast kautaja pea otsima tulleb, et teise omma jälle kätte anda. Kautaja pakkunud leidjale ka nattuke waewa palka, mis peale teine kostnud: ..Se põlle mulle suurt waewa teinud mahha kummardada ja rahha ülleswötta, sedda olla ta ilma palgata teinud." Mees läinud kannades koeo taggasi. Peaks meie armas rahwas sest 99