nago see Inglismaal juba tehtud» Saal olla asi juba nii kaugele läinud, et üks kodanik öhto ilma söariistata ci tohi omast majast wälja minna. Olgu nüüd kül, et selle walida talwe läbi mõni häda ja puduse sisse sattunud;  aga pää asi on laiskus, mis ei lase tööd teha ja siis hulguwad nad ühest linnast ja külast  teise ja kerjawad ja mis kerjades ei saa, seda warastawad ja kui warastades ka ei saa, siis peab röowimine ja mõrtsuka töö aitama. Riigiwalitsus peab saäl appi tulema, muido lähäb elu koguniste raisku ja ülekohus wöttab wöimust. Witsa kimp peab jälle walitsema hakkama, külab see sääb jälle kõik korra pääle. Jtaliamaalt. Keiser Prants Josep, on 24. Märtsil, lõuna aea! Wencdika linna jõudnud, kus rahwas teda ühe wäga suure rõõmu viskamisega wastowötnud ja teretanud; selle pääwa õhtul olnud kõik lin rõõmu- ja auutuledega walgustatud ja ka kanaali pääl tehtud ülemaga kena tulewärki suure wöera auuks. Paale selle, kui keiser Wenediki linna oli saanud, on kuningas Wiktor Emanuel tema juttule läinud, kus nad siis pitkem aeg koos olid istunud ja juttu ajanud; pärast poole on keiser jälle kuninga juure läinud wastas wöeraspido  tegema ja säält olla tema kroonprintsessini  juure teda" waatama läinud. Pääle lõunat kello 4 aeal, on keiser Jtalia ministrid,  sinati kohto präsidendid, ja muud suured Jtalia ametmehed, konsulid ning kohtowanemad  enese ette lasknud ja on neid suure lahkusega  wastowötnud. Kuida ülemal nimetasime, on, ei mitte ükspäinis  Wenediki lin, waid ka kõik laewad, mis sadamas seisnud, kena tuledega keisre auuks ehitatud. Ohto ligi kello 9, on mõlemad Majestatid palkongi pääle wälja tulnud, kus märatu rahwas, mis losi ette oli kokku tulnud  , neid otsa saamata rõõmu öiskamisega teretanud. Pärast seda on kuninglikus lossis suur pal olnud. Pidu söömaaeast, mis keisre Prants losepi auuks kuninglikus lossis antud, on ligi 89 inimest osa wötnud. Kuningas  Wiktor Emanuel on keisre paremal pool ja kroonprintsessilt Margerita tema pahema!  pool istunud. Kolmandama roa üm- berkandmise juures on kuningas oma klaasi ülestöstnud ja alamal seisawa kõnega waljajoonud:  .Mina joon suure Mojestäti Austria keisre ja Ungrimaa kuninga, mino suure wöera, wenna ja sõbra terwisekö ja et meil see ön oleks, et mõlemad riigid alati kõige kindlamas ühenduses ja kokku leppimises wõiksid elada", mis paale keiser oli wastanud: «Tanuliku südamega,  selle ülemaga lahke wastowötmise eest, mis mina siin olen leidnud, joon mina Jtalia kuninga, mino wenna ja kõige armsama  sõbra ja kõige kuninglike wamili termi seks ning Jtaliamaa õnneliku kosumise heaks." 26. Märtsil kirjutakse: Pääle selle, kui keiser  Prants Josep priistiko oli wötnud, on tema sadamas landimise treppi pääl, kroonprintsessi  Jumalaga jätnud ja kuninga Viktor  Emanueli, ministrite ning kindralidega Laguneni  aurolaewa pääle läinud, kellega nad Malamokko sõitnud. Äraminik on sündinud suuretükkide paugutamise ning alalise hurah öiskamise al. Malamokkus on mõlemad Ma» jestätid keiserliko jaht laewa ..Miramare" pääle läinud, kus siis mõlemad walitsejad, südameliko  ümberhakkamisega teine teist Jumalaga jätnud ja lahkunud. Pärast seda on kuningas  Wiktor Emanuel oma merewägesid läbi wadanud ja siis Wenediki tagasi sõitnud. Kuida kuulda, peab mõlemate walitsejate ning ministrite  wahel südamelik armastus ja ühendus walitsema. Keiser olla selle wastowötmise üle mis temal sääl osaks saanud, wäga rahul olnud  ja otse nendasamma ka kuningas Wiktor Emanuel seda Jtaliamaale õnneks arwanud, et keiser Prantö Josep senna tulnud. Sellesamma  pääwa pärast lõunat kello 5. aeal on keiser Prantö Josep heas terwiseö Poola linna sadamasse tulnud, kus teda sääl olewa Austria merewägede, kohtowanemate ning märatuma rahwa hulgast wäga suure auu pakkumisega wastowöetud. Hispaniamaalt. Kuida lähwad asjad?  Ikka weel waest wiisi! ei taha weel heaks minna. San Sebastianist kirjutakse 22. Märtsil: Kuida näha, on Karlistlased seda nöu mahajatnud, Asturini paale minna, aga selle wasto tahtwad nad Nerwiom kaldad eneste kätte wötta. 126