nende seas kuulmata assi ja olli neil nenda hirmus, et nemmad neid, kedda nemmad abbiello  leidsid rikkuwad, ellusalt ärrapölletasid ja nende tuhha awwaliko maanteede peale puistasiwad" Ühhe wanna mehhe suust kuulsin kord, et lapse hukkajal ollewa pea sahhaga otsast ärra aetud. Km kiimaluse ello nuhtlused ni hirmus waljud ollid paggana aeal, siis tohhiks kül kaunis hästi pihta minna,  kui arwame : et ennemuistsed Eestlased mitte ..raiskus ello" ei ellanud, waid puhtuses ja aususes, kui korralised innimesed, agga mitte kui tustijad lomad. Sellepärrast olli ennine ütlemine walle ja tühhi laimamise jut Eesti suggo kohta. (Jääb poleli.). Ommalt maalt. PsVKS makonnast. Kahhest wargast. Eesti keles on üks wanna sönna, mis ütleb: meest, agga ärra nimmeta meest/" ja selle jäxxele tahhame ka meie tänna kahhest mehhest könneleda, kes omma pahha tooga kaunis kuulsad mehhed olnud ja kellest w'a kasfo-wend meile kirjutab: Urmas Postimees ja kasso-wend! Kas õlled  kuulnud, et meie pool kaks hiiri korraga kökso läksid. Ussi on sedda waärt, et ma sest Zi woi wait jada, ehk kül südda wallutab, et omma Eesti wendadest nenda pean könnelema. Assi on nenda: Saarde kihhelkonnas Jäärja wallas ellas aasta kahhe eest taggasi Hindrik K. Herma tallus paar aastaid kui rentnik ja sai sealt lahti, ning uus rentnik astus sisse; Hindrik K. läks koggoniste teise kihhelkonda ellama; kuida ta kassi seal käinud, sedda ma selgeste ei tea; agga mis ta Zöulo näddalas teinud, on mul nüüd selgeste teada; enne ei wöinud ma sest kirjutada, sest assi otti kohto al; agga nüÄd on selge. Hindrik K. Olli sõbraga Jaan S. 21. Detsembril Perno ladale sõitnud,  et sealt jahhu osta. Senna sades olla nad mõttelnud: kui ladalt jahho ostame, siis peame rahha maksma, tome neid agga Herma IMo aidast, siis same ilma rahhata. Marsi esfimese lada päewa hommikul pöörnud mehhed  Peruust tühha taggasi ja olnud õhto aeg- saste Nõmme kõrtsis, kus nad olla selle peale walmistanud, Herms tallo aidast ilma rahhata jahhu wälja tua. Mehhel olnud lukkud tuttawad,  ja kerged lahti tehha, pannud sealt 4 wakka rukki-, 3 wakka odra- ja üks wak nisso jahho peale, koorm käes ilma koppikuta ja sellega läinud nad omma teed. Hommiko leidnud perremees aida ukse lahti, läinud watama  ja leidnud mis pahha tehtud. Perremees  pannud hobbuse sani ette, sõitnud kohtomehhe  jure, wötnud tedda liggi ja läinud otse endise perremehhe Hindrik K. jure; e"n-näh,  jahhud seal. Kohtomehhe küssimise peale, kust ta need jahhud sanud, olla ta wastanud, et ta neid Perno ladalt tonud. Mehhike pandud  warsi kinni ja sanud pärrast walla kohto ees ussutud; agga ta janud kõwwaste -Ms peale jahhud Perno ladalt tonud ollewad ja et Jaan S. seal ei olnud ja Jöulo pühhad peale tullid, jäi ta pühhiks kinni. 28. Detsembril, ollid Hindrik ja Jaan möllemad Jäärja kohto ees, agga möllemad ütlesid jahhud  ladalt tonud ollewad. Agga ennäh! wallel on ikka Lühhikefed jäljed. Sedda teab se ja teine kes Henn Kunninga su lahti kiskunud,  ta olla tunnistanud, et ta just lada päewal Perno sõitnud ja siis olla Hindrik ja Jaan Surjo Ladi kõrtsi jures ta wasto tulnud,  tühhi reggi hobbusel tagga ja issi istunud  kahhekesi peal. Nüüd widud mehhed Perno silla kohtu peale, kus jälle prii korteri ja üllespiddamise eest leidnud. Peale selle, kui kohhus asja olli järrelkulanud ja tunnistuse mehhed ülle kulatud, sanud möllemad, kui paris  härjad ikkesse pantud, toa poisid tahhä sa mingo Willandi keldre koddaniküks tuwud 26. Januari! Pätti risti külla kohhal kihhelkonna  kohtomehhe wasto.Renda käib selle kässi, kes Jummala kässo, sönnast ei holiz naesed lapsed nutwad koddo kibbedaid pissaraid.  Ja kes teggi? Issi teggi! H. T. Suremat ei tea kirja saatja neist ennam juttustada, istuwad wist praego alles Willanbis  kinni. Tüttarlaste kergus. Ehk M kõik kerglased ja pea warjo armastajad ei õlle, on tossi, ommetige ei õlle sesuggustest kes iggast tulest ennast wintsutada lassewad a igga mehhe kuju egga wata selle 73