336 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 17. Nowembril 1871. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkis F. W. Borm. Nsljapäewal, 9. Detsembril, lõuna kello 12, peamai)  Perno kassakollegiumi toas, üks jaggo rukkid  ja kartuhwlid, ka nattuke kaero, ernid, übbe, läätsa ja linno awwalikult auksjoni wisil rohkema  hinna pakkujale, kohhe maksetawa rahha eest müdud sama. 2 Nowembre ku 14. päemal olli Perno konsumi seltsi kindral koos ollemine. Möda läinud pole aasta sees, on 2351 rubla eest seltsi markisi ärramüdud  ja taggasi tulnud ja 323 rubla 27 koppika  eest on meel wäljas käimas; seltsi liikmete kasso ehk puhhas wöit on protsenti. Kuida leida olli, on selisi kasso surus: Koggokonna pankas . rubla 700, kopp. Dokumentide sees . . „ 65, 21 „ Jnmentar asjades. . „ 235, 79 „ Kassas selget rahha . „ 466 84 „ Summa rubla 1476, 84 kopp. Sest on: Seltsi liikmete sissemaksetud  rahha . . . rubla 823, 85 kopp. Selge kasso ossa . . „ 209, 7 „ Taggawarra kaptal . „ 111, „ Seltsi markid mis meel käimas . . . „ 223, 27 „ Summa rubla 1467, 84 kõpp. Mis siin üllemal seisab, annab eestseisus aw' malikult kõigile teada. Ettetullewase aea peale jäewad kauba andjad needsammad, kes enne ollid ja samad seltsi margid mälja antud W. Zimmermanni ja panga kantoris  R. A. Lantski läbbi; needsammad wöttamad  usi seltsi liikmid was.to kes ennast üllesandmad  ja nendasammoti ka sisse makso rahha, mis on 50 koppikad, künni 50 rublani ja meel rohkem intresse peale, põhjus kirja § 7 ja 8 järrele, ommetige  samad intressed igga täie summa pealt, se on igga mie rubla pealt arwatud. 1 Et Audro köstre-maea ehhitus wähhema hinna tahtjale peab wäljapakkutud sama, siis kutsutakse kõiki, kes sedda ehhitust omma peale tahtwad wötta, wäljapakkumise päemal, se on 6. Detsembril s. a. enne lõunat kello 11 Audro kirriko mõisa, omma küssimist ja wähhemküssimist teatama ja siis otama  mis selle peale kirriko konwenti polest saab mõistetud. Audro mõisas, 12. Nowembril 1871. Walter v. Grünwaldt, kirriko wöörmündre herra. s Üht head walla kirjotajat tarwitab Laiksare mald. 1 Üht head kokka tarwitakse Tammiste mõisa, mis Perno lähhedal. Telliskiwwi teggiad wõiwad tööd leida 1872 kewwadist sadik Räma mõisas. Ka wöib se telliskiwwi  teggemise õigus seal mälja renditud sada. Neljapäewal 9. Detsembril se aasta, enne löu. nat, samad Killingi ja Pätti krono metsadest kokko: 4239 kuuse puud, ja 5898 männa puud Laiksaare kõrtsis, üksiko tangide seest, issiärranis woi keigedest kokko, auksjoni kaupa ärramüdud. Raiumise löppetus on 1. Aprillil 1873 aastal. Üllesantud puud wöib jögge möda Perno linna wia. Langid woib igga päew Pätti ja Killingi krono metsawahhide jures nähha sada, ja on neile selle parrast krono metsawallitsuse poolt käsk antud.  Puude paksuse ja pikkuse parrast, woib Laiksaare  metsa herra von Bochmanni käest kuulda sada. W. Krüger Kirrikopodrätshik. 3 llhhe sülla puude sagimise eest maksetakse 60 koppikad Taali mõisa metsas. 1 Inglise walget plekki, ukse- ja tabba -lukkusid, hõöwle raudi, wilisi iggas suruses, nendasammoti ka kõik suggu pu- ja palgi-sagimise sae lehta inglise  wallatud terrasest, hobbuste päitsite abhelaid, hobbuste harjast ja strieglid ja kõik suggu tööriisto,  on oddawalt sada Peruus Heinrich Pulst Materiali kauba maeas. s Wagga häid, puhtaid-ja kumatud  jammedaid odre ja rukkid müüb Peruus W. L. Sternberg. 1 Kaks uut kirriko kroonlühtert on jälle malmis ja müa Tallinnas wassewallaja F. Michelfoni jures. 2 Kõik suggo luppakid ostab Willandis pissukese turro äres Sieberti maeas hea hinna eest J. Gerngreif, s Räma mõisa pimn lomade karri woib 23. Aprilli ku päemast t. a. wäljarenditud sada. 3 Sangast Rähhe Peter tahhab omma  maea krami, olgo neil nimmed mis tahhes, auksjoni wisil 7. Detsembril rohkema hinna pakkujale kohhe maksetawa rahha eest ärramüa, mis ta seläbvi teada anuab. 2 Mödaläinud esmaspäemal on üks malge musta lappidega pude! Sauga maldas, Riddalöpa küllas Karro Mardi jure wälja hilmunud; kelle omma kadduno, woib sedda sealt kätte sada. , Möda läinud esmaspäemal, 15. selle ku päewal, on Sallatsis üks umbes seitsme woi kahheksama aastane pikka ja pakso tukkaga hal ruun hobbune kõige wankrega ärrawarrastud. Hobbuse.riistad, on kõik ued ja wanker üks pruun tätti modi raud aksidega, mis eest nattuke katki ja nendasammoti ka pahhem pool jalla raud katki. Kes sest hobbusest  Ädemeste kõrtsi teab selget teadust anda, se saab omma waewa ausaste tassutud. 1