tunnil ta wodi äres seisnud. Kui ta tük aega nago minnestuses olli olnud ja ei kellegist teadnud,  olla korraga jälle üllesärkanud ja selle peale keiserina wasto wägga tassase heälega kaks korda middagi olli öölnud, janud ta waggusi jälle nago minnestuse sisse; agga ta ei ärkanud  ennam, waid surm olli ta küünlakest kustutanud. Pealt wadata nenda, otse kui õlleks ta ilma wähhema walluta maggama uinunud.  Keiserlik prints tulnud siis senna kui issa jubba surnud olnud. Hispyniamaalt. Karlistlased. Et need lomad omma pahha ammetid olleksid mahhajätnud sedda ei woi kegi neist öölda, waid paljo ennam katsuwad ue wäe ja rammuga  omma seltsi surendada ja siis jälle peale hakkata, sedda same siin warsi näggema ühhest  kulutusest, mis mässajate üllem Walles,  Don Karlose nimmel, Tarragona rahwale  lasknud kulutada, ja seal seisab: ..Hispania,  se suur ja wäggew rahwas, mis Karl I ja Wilip U. a! ni suri ja waggewaid teggusid  teinud, sesamma Hispania ohkab tänna päew ühhe woera mehhe wäggiwalduse raske ikke al, kes mönne, isstennast täis mehhe, tahtmise  järrel Hispania wallitsejaks sanud ja nenda  omma pühha kohhust ni wäggewa rahwa wasto unnustanud. Se on nüüd nende kenna töö, mis nad, meie wannemate-wannemate peale mõtlemata, on ärrateinud ja sedda meile würstiks  pannud, kelle issa kirriko mände al seisab. Tarragona koddanikud! Nüüd on parras aeg ja se silmapilk tulnud, kus sest hirmsast pinast ja raskest ikkest woite lahti sada ja se ainus tee, kus peal meie omma langenud issamaad jälle woime jallale tõsta ning rahwast walguse tee! eddasi awwitada, sedda on häddast tarwis ja et meie usk nenda jälle omma manna illo sisse taggasi saaks tõstetud. Kõik Hispaanlased  peawad ühte kokko heitma ja hüüdma: „Se wöeras peab langema!" Ajame meie sedda wöerast omma ma pealt ärra ja kutsume ommaks  pärris wallitsejaks Don Karlost VIl. kedda Zummal omma kaitsmise alla wötko! Meie waprad agga õnnetumad tallopoead otawad  teid au-platsi peale ja on julged selle peale, et teie omma jöudo möda neid sate awwitama,  meie pühha lippo jälle üllestöusta, kelle Al teie omma kindralit sate leidma ja kes allati walmis on, kas wöitma ehk surrema. Walles  Rosella". Nenda hellisewad kellad praego  Hispaniamaal. Uemad sönnumed. Pernust, 17. Januaril. Sekord peame omma armsa jobradele wägga kurwad sönnumied  hakkatuses toma, mis wimased seitungid meile Peterburgift on tonud ja se on, et meis sure ja armolise Keisre Herra wanna täddi, Suurwürstina Helena Pawlowna, önsa Suurwürsti  Mihael Pawlowitshi lesk, kes 28. Detsembril  1806 Würtembergi maal sündinud, 9. Januaril ärrasurnud. Keiserlik kõrgus Suurwürstina on, kuida tohtritest antud teadus  kirri kulutab, pitkem aeg terwise polest häddine olnud, agga ikka jallal käinud, agga 4. Januaril olla ta wodisse heitnud, egga sealt ennam tõusnud. (Reg.-Anz.) Berlinist, 11. Januaril. Saksa rigi üllema  wallitseja maea peab ka wanna Napoleoni surma parrast leina rided kandma. Königsbergist, 9. Januaril. Selle järrele,  kuida nende parometer näidata, olla neil üks hirmus torm ja marro karta; laewameestele  olla ööldud et peawad nattuke ettewatama. Posti sönnumed. Keiserlik Perno postiwallitsus annab seläbbi  teada, kuida postiwallitsuse polest nüüd uest aastast sadik on seatud, ja selle järrele tullewad postid Perno: Riast : Raske post igga teisipäew ja rede enne lõunat kello 10, 40 minuti, ja kerge post igga kesknäddala ja laupäew hornmiko  kello 8, 45 minuti. Tallinnast: Raske post igga teisipäew ja redi hommiko kello 5, 45 minute ja kerge post igga laupäew hommiko kello 7, 10 minuti. Selle järrele woetakse siis ramatuid wasto: Rahharamatud, dokumendid ja pakkid,  mis kõige Wenneriki ja wäljamale  lahwad igga esmaspäew ja neljapäew parrast lõunat kello 3—6. 25