Perno Postimees ehk Näddalileht »3. tL7S Mnes , neljapäew 13. Aprillil.^ ssSOs. Ge« lehhes seisab: Omm alt maalt: Pernust: Wastus Wörro sõbra kirja peale. Äkkiline surm.— Riast: Wennema raudteedest. Mitawist: Jeä minnemisest. Peterburgist: Keiserliko wamili reisist. Õnnetustest raudteede  peal. Telegrahmide ammetnikude pudus. Postiradha allandus. Ellajate többest. Kroonstadtist: Jssiennese  tapmisest. Harkowist: Katse ellajate többe wasto. Siberimaalt: Katidest. Wõeralt maalt: Saksamaalt:  Mele pahhandus. Kielist: Mõrtsuka tööst. Prantsusemaalt: Präsidendi könne. Persiamaalt: Nälja hädda. Newüarkist: Mawärrisemisest. Uemad sõnnumed. Intressi pabberid. Kauba hinnad. Tellimist teadaandmine. Anname seläbbi teada, et „Perno Postimehhe"  hind 1. Aprillist künni aasta löppetuseni,  koddo 1 rubla ja postirahhaga kokko rubla 60 kopp. on. Ka wöiwad weel, selle aasta hakatusest sadik wälja tulnud numrid, ni paljo, kui neid weel seismas on, järrel antud sada ja maksab siis aasta jaggo, kuida tuttaw, koddo 1 rbl. 30 kopp. ja postirahhaga kokko 1 rubla 90 kopp. höbbedad. Postimehhe wälja andja. Ommalt maalt. Pernust. WasluS Wörro sõbra kirja  peale. Olleme nüüd ükskord asja ettewötnud  wastastiko läbbi räkida, separrast teme  sedda siis pikkamelega, sest egga meie jo söas põlle, kus wastastiko lastakse, waid minno arwates olleme jo sõbrad, kes rahwa kassuks tahhame tööd tehha ja omma aega seks prukida, et meie rahwal ka meist wähhegi kasso õlleks; teme sedda terrawa sönnadega, siis olleme nende sarnatsed, kes omma warjo taotawad ja tuult peksawad, meie ommalt poolt ei armasta ka mitte karwopiddi kiskuda, waid se jago nende holeks kes jowastand peaga wahhest ei tea, mis nad tewad; meie agga möllemad targa peaga, sepärrast tahhame  siis pikka melega ja tassanduses asja selletada,  on wist paljo kaösulikum. Noh, istume  siis mahha ja hakkame peale. Ütlete sedda mul wastvmeelt ollewad, et hobbuse kautaja kahjo tassumise kassat kidetakse  !c. Sedda ei olle ma otse mitte tahtnud ööloa, waid agga sedda, kuida kassa wöib pettetud  sada; sest kõik ei olle weel ni kindlad, igga kord õigust armastamas, agga sellega ei olle ma koggoniste sedda öölda tahtnud, et kõik Eestlased kelmid olleksid; sedda ei olle ialgi mo mele tulnud ja sedda ei woi ka kegi, öölda; agga wabbandada ei woi sedda ka kegi,  et nende seas kelmist ei peaks ollema; neid leitakse sealt weel küllalt, otse kui ohhakaid