ta oma abikaasat näinud woodis oma were sees olewad ja tüdruk pölweli tema woodi ees maas, suur köögi nuga käes. Ukse lahti tegemist kuuldes, karanud tüdruk maast üles ja jooksnud teisest uksest wälja. Kui Prosumenter  omast esimesest kohkumisest jälle olla toibunud, olla ta nii kohe lähema tohtri juure jooksnud teda appi kutsuma. See pannud aga wastu ja öölnud, et tema haawatute juure koguniste enne ei lähä, kui temale IM rubla ette ära maksetakse. Pitkema palumise ja tingimise paale on siis tohter ometige waese õnnetuma juure läinud, tema haawu kinni sidum. Kuida „R. Mir", kellest see asi wöetud,  edasi kõneleb, on tohtre wastu panemise ja tõrkumise eest kohtu alla antud, kes temale  ta ameti kohust peab meele tuletama. Tüdruk saanud teisel päawal kinni wöetud, aga ometige ei olla ta tunnistanud, mikspärast  ta seda hirmust tööd teinud. Wõõralt maalt. Bärliinist. Keiser Willem on 8. Juulil  esimest korda kottu wälja sõitnud. Ta olla ühes kinnises töldas istunud ja temaga ühes tema tüttar, Baadeni suurhertsogina ja siis nenda, et ka wäljas poolt midagit keiserliku suurust ehk uhkust 'pole wälja paistnud; ka kutsaril olnud muidu must kübar pääs, ilma pruugitama keiserliku kullita, nenda et keegi ei ole wöinud aru saada, et wana keiser Willem töldas istus; aga sellegi pärast oli rahwas teda ära tundnud, ning nii ülewäga röömus olnud, et nende wana keiser juba terwise poolest  nii kaugel paremaks saanud, et jälle wälja soita wöib. Nii pea kui ilmad soojemaks lähwad,  saab wana keiser Willem ühest aeast elu kortert Baabelsbergis wötma, ja pärast seda kas Teplitses wöi Gasteinis terwise wet pruukima.  Ta haawad on nii kaugel paremaks saanud, et fee temal wöimalik olnud, maale selge ohu ja waguse elu sisse minna. Kuida 13. Juulil kirjutakse, tahta wana keiser Willem umbes 8 künni 11) paäwa Baabelsbergi  lossi paale jääda ja siis jälle edasi soita. Keiseriina Augusta olla 13. Juulil Baaden-Baadeni sõitnud, et saal terwise wet pruukida; Baadeni härtsogiina jääb Baabelsbergi  wana isa setteks. Suure Majesteeti termis on praegu seesugune, et sellega rahul wöib olla ja ta näeb ka näust üsna terme mälja. Austria maalt. Söa meeste saatmisest.  Wiini linna politiika sönumete tooja, sn Konstantinoopolist järgmist telegrammi saanud:  Et Kreeka mahe piiri asi meel mitte selge 'pole, maid alles kahe mahe!, see pärast on ministrid omas koos olemises seda parema  arwanud olewad, sõawägesid, mis Wolo'se pidimad minema, ühest aeast meel mitte sinna saata. Türgi kohtud Makedoonis nöudwad  see pärast, et sääl ikka mässamist, et sõawägesid  sinna saaksid saadetud. Bukarestist kirjutakse, et sääladse ministre Bratiano termis,  sest et tõllast oli mälja kukkunud, wäga waene ja minna ikka waesemaks, et elu kartust juures olla; ta olla oma pääd kukkudes maga ära põrutanud. Konstantinoopolist. Meele pahandus.  Konstantinoopolis ei laulda Inglase tööst ja tegemisest Türklase wastu mitte kiitust,  waid sääl on wäga suurt turtsumist tema  wastu, et ta nende wastu ülekohut teinud. Asi on nüüd selge, et Türklane oma walmistamist  uue söa pääle Wene wastu, enne juba lõpetanud oli, kui Inglane nii kaugele oli saanud, et Türklane tema nõudmist, saadikuid kongressi pääle saata, wastu oli wötnud. Inglise  saadik Laiard katsuda iga pidi Türklase meele pahandust wähendada, aga asi ei tahta hästi korda minna. Arwatakse, et Kreeka maa Inglise käest suurt abi ei saa, waid need aga paljaks soowimiseks jääwad, aga õige abi wöib temal Itaalia ja Prantsuse maa poolt loota olla. Uuemad sõnumed. Pärnust. 23. Juulil pärast lõunat kellu 3 aea! pölesiwad möldre Poolga wilja aidad ära. Õnneks oli tuul, mis kaunis waljuste puhus, teiselt poolt küljest, misläbi elumaea, weske ja kuur meie wapra tulekustutajate abil terweks jäiwad ja suuremat kahju sünnitamist ära keelsiwad. Aidad, kui ka wili, mis sääl 244