Tallinna Sõber 24. Esimene aastakäik. Tallinnas, 9-' Talwekuu pääwal 1819. Utenldne aekleht Eestirshlvale maat ja likuadeg. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: aaStaS ....... t rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop. Aunlntnsed maksawad iga rea ehk sesse aseme pealt 5 kop. Tellimised tvöetakse wasta: Hassinnas: LindforsU pärtate trükimajas. HketerVnrgis: J. G. Scelandt, Oamnepecaa 54. Harkus: W. Just. peruus: K. Kudewitta. Ilakweres: L. Wattty. haides: K. Seidewerg. Kapsalus: H. K. Kossverg. Auresaares: M. Lange. Amvtas: A. Ar. Waudkepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmm :e mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass H.cea>.) . Gcorci Baron von Meieudoff P. Omalt maalt : Tallinnast: Torm ja merekahjud Tartu Uuiwersitäti asjad. Postiraha wäheudus. - Stempli-maksud. lõeavlatii veal Ahda-Teeke sõda Karkow'ist: Haigus. KasaanUst: Usu-teotajad Zarizüu'ist: Werder kauba-selts. Woeralt maalt: Saksamaalt. Uustrm-Ungrnmaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. - Rootsimaalt Balkan poolsaarest. - Aasia maalt. Kohalised sõnumid ja sõnumid maalt. - Jutuleht. Linmuvarga lapsuke. Kindral-Adjutant Georg Baron von Meiendorff Üks pitk ja hiilgam elu ou kustunud, üks mees on siit ilmast lahkunud, kes läbi meie kitsama ja laiema isamaa ja üle selle piirete auustud ja armastud oli, kui mähe teisi. kellele aga ka Ewang. Lnteruse usutunnistuse kogudused Vallimaa! ja üle Wmeriigi palju tänu ja kiilust  iärelhüüdma peawad. Wiinakuu 25. pääwal, õhtul kell 9 suri Peterburgis  Ewang. Lut. usutunnistuse Kindral- Konfistoriumi  Präsident, Oberftallmeifter, Kindral- Adjutaut ja Ratsawäe-Kindral Georg Otto Wilhelm  Baron von Meiendorff, endine Keila ja Knoobuse möisade pärisherra. Selle auustud wana Kindraliga on üks nendest miinustest meie maa poegadest hauda langenud, kes omas noores põlwes suurest Wene-Prantsuse sõea st osawõtnud oliwad. Niipalju kui meil teada, elawad nendest  aga weel kolm: Oberst von Fock, Oberft von Baggo ja Baron Schilling; soldatitest ei ole küll enam kedagi elus, sest need oliwad wanemad, kui nimetud ohwitserid. Georg Baron Meiendorff, kes seitsekümmend aastad kolme Keisri walitsuse all suure auuga sõeawäe mundret kandis, on Tallinnas 25 Lehekuu  pääwal 1794 sündind. Tema isa oli Friedrich Baron von Meiendorff, Ratsa-Gardiwäe  Major Katarina 11. walitsuse all ja pärast Harjumaa" Mannrichter: ema oli Baron Stackelbergi  sugust. Baron Meiendorffi suguwõsa on üks kõige wanemateft; Saksamaal oli se juba Keiser Karl Suure walitsuse all, 800 aastad pärast Kristust tuntud. Palju kuulsaid söeamehi, riigimehi ja kiriku ülemaid on sellest sugust tulnud,  ka üks Papst, Klemens 11. Kolmteistkümnemas  aastäsaeas asus üks wõsu sellest sugust Baltimaale, ja on siin kahte pea-arusse lahkunud, mis kui Baron Meiendorffi sugu ja Baron Ükskülla sugu weel tänapääwani õitsewad. Esiteks kodu, pärast Toompea koolis ja miini  aks sõeawäe koolis Peterburgis ettewalmistud, sai Georg Baron Meiendorff juba aastal 1812 ohwitseriks nimetud ja astus selsamal aastal waenlase wasta, keda Napoleon I. suures hulkas üle Weneriigi piire toonud oli. Lahingis Lobno alewiku juures, 7. Leikusekuu pääwal 1812 teenis  noor mees omale esimese auutähe, sai suures  Borodino lahingis 26. Leikusekuu pääwal haawatud ja kõrgema nime alla tõstetud. Kahe kuu pärast niikaugele omast haawaft paranend, et teenistust tattitada wöis, oli Baron Meiendorff  enamift igas selle merise sõea tähtsamas lahingis, läks ühendud riikide suure sõeawäega Pariisi, tõusis kõrgema nime alla ja sai oma Keisri ja wõeramaa Würstide auutähtesi wahwuse  palgaks. Pärast seda sõda tähtsa ja raske tööde juures tarwitud, oli Baron Meiendorff juba aastal 1823 Oberft ja ühe ratsawäe rügemendi ülem, mõttis aastal 183 t osa Poola sõeaft, näitas seal rohkest  tarkust ja wahwuft. kuida tema ka 13. Küünlakuu pääwal suure Praaga lahingis, Grohhowi  mäljal oma rügemendiga maenlase mäehulgad  keskelt läbilõhkus ja mitmed suurtükid ärawõttis, mis mõidule suurt abi saatis. Pärast  Poola-sõea lõpetust sai Baron Meiendorff aastal 1832 Kindral-MajorikS tõstetud, sai oma Keisri poolest püha Anna auutähe esimesest klassist  ja Preusst Kuninga poolest Teenistuse auutähe  (pour le merite). Aegamööda Kindral - Adjutantiks, Ratsawäe- Kindraliks ja 60 aastase teenistuse eest Weneriigi  kõige ülema. v. Andrease auutähe kandjaks tõstetud, oli Baron Meiendorff mitmes tähtsas ja kõrges ametis omal maal wäsimata tööd teinud,  sagedast wõeramaa walitsejate juure saadetud  ja ka juba aaStal 1845 Ewang. Lut. usutunnistuse  Kindral - Konfistoriumi Präsidentiks seatud, mis ametid tema tarkusega, armastusega ja mahwusega oma surmani, se on 35 aastad tallitanud on. Sellega ühes oli Kindral Baron Meiendorff ka Piibliseltsi pea komitee ülem ja on ülesnäitanud kui kindlast tema oma wanemate  usutunnistust südames kandis ja kui hoolsast  selle koguduste eest muret pidas. Kuulus kangelane Grohhomi wäljalt ja teistest mehistest  lahingitesi astus raskel aeal sellesama kohkumata  mahwusega ka oma Luteruse kiriku eest wälja ja kaitses seda oma kindla ja selge Rittrekilbiga.  Omas ametis, kui Kindral-Konsistoriumi Präfident  oli Baron Meiendorff pea nende Ewang. Luteruse usutunnistajate häda äratunnud, kes üksikutes weikesetes kogudustes Wenemaal elawad  ja wäsimata muret kannud, et nende heaks abikassad seatud ja abiseltsi põhjuskirjad aastal 1859 kinnitub saimad. Nenda on tema ka selle usutunnistuse koguduste eest pealinnas hoolt kannud,  on nendele raamatu - kogud toimetand ja nimelt on Eestirahwa kogudus Peterburgis Baron  Meiendorffi hoolekandmise all kiriku ja koolimaja saanud, mida 27. Talwekuu pääwal 1860 pühitseti. Armastuse ja auustuse täheks selle mehe wasta, kelle usutunnistus tema südant soojendanud, on Baron Meiendorff oma isade päranduses, Keila mõisas Luteruse mälestuse-kuju ülespannud, mis malmist wallatud, kuulsa kujuraijuja Baron Klodti töö ja esimene Luteruse mälestuse sammas  on. —> Kuida ükskord räägiti, saada se kujusammas parast Kindral Baron Meiendorffi surma Tallinnas ülespandud. Ligemat teadust, kui üht mõne aasta eest kõlawad juttu meil selle üle küll ei ole, aga se lootus wöiks küll iga Eestimaa lapse südant kõrgendada, kui saakse  kuju-sammas kord nähtawama koha peal seist ma meie wana usu-isa kuju, kes omas wassakus  käes lahtist Piiblid peab ja paremad kätt taewa poole tõstab, kui kinnituseks ustama rahwale  ja ähwarduseks nendele, kelle südant maailma  tuuled kõikuma panemad. Eestimaale ja nimelt Eestirahmale ou se kuju - sammas  kingitud, seda näitab ka Eestikeeli pealekiri,  selle paiga peal aga, kus se nüüd seisab saamad mähe rahmaft seda näha. Tallinna turu peal, kui se kord rohuaiaks muudetud saab, täidaks  se oma täheudust rohkemiui ja kannaks ka ühekorraga auustud kinkija enese mälestust laiemale ja kaugema aegade peale edasi. Ka peale kirikliku asjade on Kindral Baron Meiendorff oma ligema isamaa ja selle maa rahma eest hoolt kannud. Kui aastal 4860 möödaläinud waesed aastad Eestimaal ja Saaremaal  häda stgitamas oliwad, siis oli Baron Meiendorff, kelle mure ja nõu all abi-komiteed seatud ja rohkest abi saadetud saimad.  Muidugi  ei ole meil mõimalik selle kitsa lehe sees kõigist sellest aru anda, mille eest Baron Meiendorff  omas pitkas eluaegas hoolt pidanud ja mida tema kordasaatnud ou, nii heaste omas kõrges ametites, kui ka kitsMH ringis, kui mõisaherra ja oma enese perekonna isa; kelle süda iga hädilise wasta lahki oli ja kes ka meel wiimse sõea aeal Peterburgi Ewangeliumiusuliste  kiriku - õpetajate palme peale Ewang. sõea-latsaretide ülemad eestseisust oma peale wõttis,  mis tema wiimne awalik amet oli. Juba haiglane, otsis Kindral Baron Meiendorff meel sel suwel Knoobuse mõisas terwise kinllitust, pidi aga sügisel mana hädaga Peterburgi wiidud saama ja on pärast enam ist sängis olnv d. Au ustus ja armastus, mis seda meest läbi piika esu saatnud, on ka tema saatjad wiimse käigi pea! olnud. „ Peterburgi Zeitung" kirjutab  selle üle, et 30. Wiinakuu pääwal Petri kirik mäljanäitanud on, kui leinaks kõik riik. Keisri omast majast oliwad seal Suurwürstid Aleksei ja Sergei Aleksaudrowitsh, Nikolai Nikolajemitsh  11. Dmitri Konstantinomitsh. Herzog Eushen von Leuchtenberg, Prinz Oldenburg isa ja poeg; nenda ka Miniftred, Kindralid, Keisrikoja  ja kohtute ülemad ja lugemata rahma hulgad.  Mamj .' jutlust pidas Jaani kiriku õpetaja Pastor Fruseld, sesama kes oma tähtsa kõne pärast Tartu laulupidu peal meel mitmel meie lugejatest armsas mälestuses seisab. Tema alustas nende sõnadega : „Meie seisame ühe maa-ilma suure mehe surnukirstu körmas, ja „kõik liha on kui rohi ja kõik tema headus on kui õieke wälja peal. Rohi kuiwab ära, õieke