ühhenduses olleme meie nihästi. Prantsuse kui Preisi kulges ja sepärrast peame ka kowwaste selle jure jacka, egM'tülli sekkä ssggWa, ja sedda on ka meie kohhus meie peale pannud, sedda tuld mitte suremaks tehha, kui ta jubba on, egga ei selle wähhema sönnaga nende wahhele  tükkida. Meie tahhame? edvasi minna , sedda omma söbruse kohhust täitmas ja teiste söbruses ollewa rikidega ühhes meles emal hoida ja ennast selle polest ühhendada, selle hirmsa werre wallamisele üht otsa tehha, mis ialgi kahhe sure targa rahwa wahhel ei õlleks piddand peale hakkama. Uwwalik arwamine,  mis selle politikasse putub, tunnistab ja näitab sedda selgeste, et üks prii ja ühhendud  Ztalia, Eüropale sureks kassuks ja jädawaks  rahhuks on. Et meie nüüd rahwa õiguse  njmmel Roma linna lähhäme, jäme meie, P senna,- peale selle, kui meie sedda ennesele kowwaste kohhuseks olleme teinuo, kirriko priust ja nendasammoti ka, et Lggaüks kütoligi Ussüline,  omma Jummalat wöib tenida , ilma et ta paawsti kässo al peab seisma, kaitsta. Rigiwallitsuse  ello asset Roma linna wia ja senna pessitada, tarwitab järrelrnõtlemist, kuida  wallitsus, ni päljo kui ia! wöimalik, ühhel  maddalal kombel saab senna widud.' Peale troni könnet, on mitme seäduse kokko pannemised, issiärranis söawäggede kokkopannemise  ja nende seädimise polest, ka awwaliko koli öppetuse ja rigi kassa polest läbbiwadatud siis olla kunningas löppetanud: ..Selle wahhe sees, kus Ztalia omma walguse tee peal eddasi lähhäb, on üks suur rahwas omma wallitsust minno poea kätte uskunud, kes nende asjo peab tallitama. Ma ollen selle ülle wägga römus ja õnnelik, agga au on Ztalia pärralt. Mul on agga weel se sowimine, et Hispania omma wallitsetud würsti ja rahwa tarkuse läbbi kasivaks  ja õitseks; se könne olli parlamMti liikmete melepärrast. Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Berlini s, 3. Detsembril." Montmedü kindlus, on tänna ennast Sakslaste kätte ärraandnud.  Berlinis, 4. Detsembril. Wersaillest antakse teada: . LüWkese tapluse peale on BeauMnt Saks lqste kqtte langenud. Seal en 65 suurt-tükki ja 3969 meest, kui wangid Sakslaste kätte langenud ja 23? saksa wangi Prantslaste käest lahti peästetud. Saksa wäed ön Bosmonti, Grandi Bois ja Andelnans metsa ärra wötnud ja seal jureA on Sakslased 3 ohwitseri ja 79 meest kaotanud.  Waenlase kahjo 96 meest. Perno tulnud 8. Detsembril, enne lõunat. Karlsruhest esmaspäwa õhtul. Kindral Grümeril olnud sel päwal walli taplus Prantslastega,  mis sellega löppeßrd, et ta raudtee howi ja Nuitsi linna tormis ärrawötnud. Õhtuse Dmmedusega tagganes waenlane taggäsi.  Ml) meest Badeni wäggedest hawatud. Perno tulnud 8. Detsembril öhto. Preisi rigiwallitsus anngb leada, et Partsi linna peale laskmine peab nüüd pea hakkama. Kulda kuulda, on Parist linnas jälle kaunis mässamine  olnud. Pet e r b u rgist, 8. Detsembril, enne lõunat.  Wersailles on praego söarnstade rahhust  läbbiräkimised ja kaubateggemised käes, mis järrele ka ülleüldne rahho lodetakse tullewad.  Berlinist, 9. Detsembril. Äwwalik teadaandmine  Wersaillest. Saksa wäed Loire jöe kaldal lähwad nenda eddasi: pahhem pool ossa Toursi ja parrem pool ossa Lemanst peale. Orleansi ja Bloise wahhel maantee peal olnud 6999 Prantsuse hawatud söameest, mis ilma abbita senna mahha jäetud. Nuitsi jures on 6. Detsembril 29,999 Prantslast, kindral Krameri juhhatuse al, wie tunnise tapluse peale Sakslastest ärrawöidetud sanud. Sakslaste kahjo umbes 799 meest, surnud ja hawatud ühte kokko, waenlase kahjo 1999 meest surnud ja hawatud ning 799 wanZi wöetud. Moda läinud kesknäddalal katsunud Pariislased  kolme diwisioni meestest Sakslastest läbbi raiuda; sanud agga wie tunnise söddimise  peale linna taggasi aetud. 399 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polost lubbatud. Rigas, 5. Tetsembril 1870.