mata ja teadmata on Inglismaa praegune walitsus ühe wõera riigi maad oma walitsuse alla wõtnud, mis Inglis rahwale tulewikus palju kulu wõib tuua. Inglismaa  wabameeleline partei ei olewat Türklase ega Wenelase sõber. Sellepärast ei tahta ta ühele enam õigust  anda kui töisele, maid õigus pidada ühetasa olema. Maharusutud rahwaste poolt üksi olla see partei ikka olnud. Kõiges ilusamas maajaus näinud ta hirmsat wäewalda nõrgemaid rahwaid piinawat ja kõige hirmsamad  teud tegewat, nagu sarnatseid arwa leida. Sellepärast oli Inglismaa wabameeleliste partei selle poolt, et Türgi walitsus Eüroopa riikide ttlewaatamise  alla sai. Aga see ülewaatamine ei aidanud ka ühtegi, künni Wenemaa nende alla rusutud rahwaste heaks sõtta läks ja Türklase maha lõi n. n. e. Küprose  kauba kohta otsekaudu ütleb Gladstone: Selle kaubaga on Inglismaa kolm asja oma peale wõtnud: 1) Küprose saare walitsust, 2) Türgimaa kaitsmist ja 3) hea walitsus kõige halwema maailma walitsuse eest kostmist. Kõik need lubamised on ilma rahwa küsimiseta  antud, ehk küll rahwas nende kulu peab kandma, n. n. e. Siis seletab Gladstone ära, kuidas Küprose kaup üks häbikaup terwe maailma ees olla, sest et ta selle ajal selja taga tehtud, kus walitsuse suu maailma ees oopis töist sõnu rääkinud. Selle läbi olewat ennast  Inglismaa kõikide riikide waenlaseks teinud ja seiswat nüüd omas poliitikas täitsa üksi. Aeg olla, et Inglismaa rahwas oma tahtmist awaldab ja järele pürib, mis see näitemäng temale maksma tuleb. Wiimaks  tunnistab kõneleja oma rõõmu seeüle, et kõik need laidetud asjad mitte wabameeleliste partei süüks ei lange. Seda kõnet kuulsiwad koosolejad suure hõiskamisega. Kreeklaste juures lüheH. .VrH.a Türklaste" peale'ikka suuremaks. Nimelt on ka wa- üle 'wagä wihane, et Türgi ametnikud rahwaft Kreeka piiride ligidal palwekirju olla kirjutama  suuniwad, kus selle wasta svideldakse, et need maad Kreeka riigi alla langemad. Zcusuri poolest lubatud. Riias, sell li Augustil 1878 Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. Aleksandri-kooli asjust, z I Peale on tulnud: Jakobi kihelkonna abikomitee Pärnu maal. President: Änge-Udmvere walla kirjutaja  Thomson; tema abi: koolm. P. Markus Änge - Uduwerest. Kirjutaja: Jakobi Wene kihelkonna koolmeister A. Kipper; teina abi: koolm. M. Kikson Hallikast. Kassahoidja: Johan Rang, päriskoha omanik Arust; tema abi: Jaan Jürison, wallawanem Änge-Uduwerest.  Aastamaksu lubawad maksta: 1. Thomson 1 rbl. 2. P. Markus 2 rbl. 3. A. Kipper 2 rbl. 4. M. Kikson 1 rbl. 5. J. Rang 1 rbl. 5l) kop. 6. J. Jünson 1 rbl. Peale nende weel: 7. H. Jürgenson, Änge - Uduwcre kohtumees 1 rbl. 8. Jüri Reinson, teener Kaelaste mõisast 1 rbl. 9. Jakob Otenson, tiisler Kaelustest 1 rbl. 19. Andres Jürison, Peremees Kaelustest 1 rbl. 11. Otto Treimann, Wene koolm. Änge-Uduwerest 1 rbl. 12. Joosep Kiiwikas, koolm. Suigust 1 rbl. 13. Jakob Steinberg, walitseja Kaelustest 5 rbl. 14. Jüri Jürison,  koolm. Kaelustest 1 rbl. 15. Tõnu Kentel, koolm. Parasmalt 1 rbl. 16. Jaan Kruusson, koolm. Arust I rbl. 17. Jakobi Wenekirtku köster Jwan Polistowski  1 r. 18. Jaan Tõns, koolm. Pörawerest 1 r. 19. Johan Habermann, koolm. Weelt 1 rbl. 20. Madis  Andresson, kutsar Jakobi Luthcruse kiriku juurest 1 rbl Tumma: 26 rbl. 50 kop. Needsamad mehed on ka korjajad. Komitee  auuliikmeks on heitnud Jakobi O. U. Wene kiriku preester K. Wenger. 11. Laatre-Weelikse abikomitees on omad korjamise raamatud käest ära annud, sest et töise kohta elama läksiwad: Th. Heinrichson, H. Heinrichson ja Hans Pint. Juure on tulnud ses komitees uued korjajad: Laatrest päriskoha omanik Jaan Jänes, Weelikseft päriskoha omanik Peeter Reisik, Abjast wabriku  pidaja Märt Raska, Manast Karistest mälder Hendrik Ora. Annab tänuga teada Pääkomitee. Kohalise keiserliku Sillakohtu lubaga saamad Holstre mõisas 20. Augustil s. a. näitemängud „Häwaht" ..Mhkel ja Liisa" ühes muusiku mänguga ära mängitud. Hakatus p. l. kell 4. Noored tütarlapsed, kes aaesterahwa riiete õmblemijt täieste tahawad ära õppida, wõiwad ennast üles anda tuknsepp Wira majas, pahemat kät sisse minna. Elisabeth Droste. 3 Üks korralik noor inimene, kes kreiskoolis on käinud ja raamatu trükkimist  tahab õppida, wõib Wili andis, trükkija meistri Aetdt'i juures kohta saada. Üks osaw naisterahwas, kes keeta mõistab,  leiab tohtri herra Lange juures Wiliandis  head teenistust. 1 Katuse männapuu hööwli laasta müakse Lõhawere mõisas ja on hind 1 rbl. 30 kop. tuhande pealt. 2 Möldritele ja põllumeestele annan ma seega teada, et minu Langu-sõelu singikarrast ja linaseemne-sõelu (klapripõhju) igal ajal malmis saada on, ja neid müüwad: Wiliandis C. G. Peterson, Tartus R. Umblia, Pärnus H. Puls, Walgas Niemann, Wõrus G. Terrepson, Paides Hofmann ja Tallinnas Nottermann. Masina tegija F. Blomerius Wiliandis. -i Kuulutused (Politsei lubaga.) Tänase munriga saamad needsinatsed .Sakala lugejad, kes esimese poole aasta peale uksi oliwad tellinud, oma wiimase lehe katte. Poole aasta pealt maksab „Sakala  l rbl. ?S kop., kui postiraha maksa tuleb, l rbl. SU kop., kui pastiraha mitte maksa ei ole. Kuuni Detsembri  lõpetuseni tuleb 52 nummert walja. Neid lugejaid,  nagu kõiki palju-tellijaid, kes oma tellimise raha weel ära ei ole maksnud, palume, et nemad seda õige pea wlsiwad. sakala Toimendus, Keisri härra kroonimise pühal, 2ii. Augustil s. a. wb Koidu seltsi kuuöhtu kõnede, laulmise ja muusikuga ära peetud. Peale see saab ka tantsimine olema ja on Seltsi aed kirju latritega, kui ka saal lillede ja muu kaunistusega ehitatud. Palutakse ka rohkeste sellest osa wõtta ja ka wõeraid ligi tuua. Hakatus õhtu kell «. E e st s e i s u s. MU J. Wernlke suur õmbluse masum laager Siidipoes Wiliandis soowitab mitme aastase wastamisega kõige paremaid Ameerikamaa õmbluse masinaid nii heaste käsitsi kui jalgadega ümber ajada rätseppadele, kingiseppadele  ja sadulseppadele, nimelt uht käemasinat uue pooli sealdusega, kus masin kerimise juures mitte ühes ei pruugi tööd teha. Iga masinale antakse weel töine süüstpool ligi ja üks Eestikeele õpetuse kiri' kuidas masinaga ümber käiakse. Ka müakse neid masinaid  sell' kombel, et hind tärminides kuude kaupa aegamööda  ära tasutakse. 5 Põllumeestele soowitan ma Blomeriuse lina löugntamisc (murdmise) masinaid linaseemne tlaprid, mis minu juures igast suurusest ja iga hinnalisi müümiseks tagawaras seisawad, niisama ka igasugu häid ja odawaid uhe- ja kahe-hobuse raud sahku. Nii hästi masinad kui sahad on jo aastate kaupa pruugis, ja on omanikud, kes neid seiamaale tarwitasiwad, nendega igapidi wäga rahul olnud. (87) C. G. Peterson, Wuimdis. Wiliandis on üks uus kiwikatusega maja, aija ja suure ehituse platsiga Tartu maantee ääres linna piiri peal künni 1. Septembri kuu päewani müüa. Kaupa teeb sealsamas Alexander Johns. 2 Ühe Eestikeeles wälja tulema naesterahma käsitöö õpetamise raamatule tarwitakse kõiksugu  wanu Gesti õmmeldud ja kootud kirjast. Kellel seesugust manu kirjast riiete, wööde, särkide, sukkade ja muu riiete peal on, palutakse selle lehe mäljaandja kätte müüa tuua ehk mõneks ajaks läinu peale anda. 1 Schnakenömgi juures Tartus on järgmised  uued raamatud tema kuluga trükitud ja igas raamatn-poes saada: Wärn, Mõistlik majapidaja ja laste kaswataja. Üks uõuuandmise raamat peremeestele, perenaistele, koolmeistritele ja kes meel seks saada soowiwad. 112 Lehekülge. Hind 32 kop. Aitllder, Maakera elu ja olu. Õpetlik raamat koolile ja kodule. 72 lehekülge.  Hind 32 kop. Hrenzstein, Kooli laulmise raamat. IV. jagu. 36 lehekülge nootidega. Hind 16 kop. Grenzstein, Kooli laulmise raamat. I. jagu.- 32 lehekülge nootidega. Hind 16 kop. Sohöerg, Seitsmes Eesti jututooja. Maa ja linna noore rahwale lõbusaks ajamiiteks. 60 lehekülge. Hind 16 kop. Waga Jeenowewa ajalik eluaeg. Neljas läbimaadatud trükk, kirja pannud Kreutzwakd.  58 lehek. ja pildiga. Hind 10 kop. Kitzöerg, Wirrwarr. Lustimäng wiies järgus,  Saksakeelest Kotzebue järel ümber  tehtud. 120 lehekülge. Hind 24 kop. (IM i Meie kuluga on wälja tulnud ja igas raamatu poes saada: Saksakeele õppimise raamat koolidele. Kirja pannud G. W. Jakoõson. Hind poogitud 45 kopp. h. C. Vtattieseni trükimaja Tartus. (166) 2 Wanemad, kelle pojad Tallinnas koolis käiwad, leiawad head kosti-kohta Lühiksijala peal .V 250 Liimanni majas. See maja on linna keskpaigas mäe peal ühe suure aia sees. Kui lastel tunnike õppimise mähet on, siis leiawad aias mitmed laste mängid, et mitte tarwis ei ole, uulitsalt ümberhulkuja lastest seltsi otsida, kust sagedaste  wanematele kurwastust tuleb. (126) 1 Läuapö Mgnus lakodson. M-MchM Kõiksugu pilta, mis raamatute sisse ja raamatute kaante peale mõib trükkida, tehakse odawa hinna eest tellimise järele malmis. Selgemat otsust antakse kirja teel. Adres: sveiivWny 3. A. sli!«6ev«i. «i. li. NeivpöMl;.  lluen ij» üdpttki., 7 Mli, H lg «». H 25. (56) 1 Terassest Wäljasmaal walmistatud Wäljasmaa atrade terasi (sahku) müakse Wiliandis C. G. Petersoni poes Pärnu lähedal saab üks kena päi karjamors, kellel 900 wakkamaad suur krur 23. Aprillist 1879 käsuliste tingimiste < 9 aasta peale wälja renditud.' Lähem teadust wõib Pärnus kaupmehe herra J. ? kolai poes järele küsida. (127)