tuul just rinno meie auro laewaga saddamasse todud ja üks neist jäi reidi peale; auro laew, et wägga suur ja süggawast käib, jäi ka merre peale selle järrele  otama, et ladung seal saab wäljawöetud; kuida kuulda, olla ta 400 Mikust sola kasa tonud. üks purjo laew olla ka solaga, teised pallastiga. Brüsselist, 10. Aprillil. Parist asjad ei tahha weel parremaks minna, üks mul ja mäs allati. Möllemad wastased näitawad rammo polest ühhe wärilised ollewad. Wallitsuse  söawäed wöitnud Asnierese kantsid ennese  kätte ja pannud ommad mehhed senna sedda hoidma ja ehhitawad pahhem pole Seine jöe äärt kantsist; mässajate wöit olnud sälle sanud jälle need kindlused enneste kätte» Nenda wahhetab ön ühhelt poolt teise pole. Üht otsuse andja lahhingit odetakse igga päew, mis ka ennam kaugel ei woi olla. Parisist, 11 Aprillil. Et Saksa wäed Denis kindlusest ärra lähhäwad, ei olle tössi. Pariislased nöuawad Wersaillaste käest mõnda uendust, mis teised ei woi lubbada ja sepärrast  ei woi ka leppitusest jutto olla. Brüsselist, 12. Aprillil. Ehk kül suredtükkid  eilane päew otsa 'möllemilt poolt imme saggedaste paukusid, siiski ei olle kummagi karwa wäärt eddasi sanud, möllemad seisawad omma kohha peal ja parrandawad omma purrus  tud kindlust. Sedda tõdetakse, et söariistad  tänna sawad puhkama. Wallitsuse söamehhed  walmistawad selle wasto, et neid kindlust, kus Saksa wäed tännini sees ollid, siis omma kätte wöttawad, kui Saksa wäed seest wälja lähhäwad. Brüsselist, 13. Aprillil. Parist asjad kõik wanna modi; möllemad põled ehhitawad ust ja parrandawad wanno kindlusi. Wersaillaste  ja Pariislaste wahheline lepping ei olla kokko janud, laggunenud jälle ärra. Karlsruhest, 13. Aprillil Kuida kuulda,  ei pea rahhoteggemise konwerentsid eddespiddi.  ennam Brüsselis, waid ühhes teises kohtas petud sama, agga kus, se on alles teadmata. Brüsselist, 14. Aprillil. Parist lahhingi  platsis allaline wastastiko suretükkide laskmine; Neuillüs kahheksa tunmns soariistade  seiso aeg. Wallitsuse sõamehhed on Shsrentoni  omma katte wöitnud ja smmad mW hed sedda hoidma pannud. - Parisist, 14. Aprillil. Lõuna poliste kindluste sisse piramine, rigiwallitsuse wäggedest,  lähhäb eddasi. Bagneuksi, Klamarti ja Shatiljongi jures kibbe söddimine. Mässajate poolt olli nörgastust nähha, sest et ei jõudnud  wastopanna. Brüsselist, Eila ei olle suredtükkid omma  suud kinni pannud; kõik se päew läbbi olli lõuna poliste kindluste ja rigiwallitsuse jõumeeste wahhel wastastik laskmine; wimaks olli nähha, et mässajad hakkasid sealt wälja kollima, jo neil assi liig pallawaks läks. Kirjawastussed. J. J. Ä. Olge terwe; saab tullewa kord LulleWa. A. R. T. Pange mitte pahhaks, agga Teie wimane kirri, „tüdruko otsimisest", ei tahha meie paunas rumi leida;  õlleks meie arwates risti usso öppetuss wasto, kelle teelt meie ei tohhi körwa minna. T. W. P. Kelle suud woime meie kinni sulguda; eks igga ühbel õlle omma tubba ja lubba. Meie ei woi ses asjas middagit parrata. C. R. J. P. Kõik numrid on järges ärrasadetud; ei olle nad senna tulnud, siis küssige posti pealt järrele; meil ennam sata ei olle. Teie kirri ei tahha meie taskus rumi leida. 135 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn, Senkuri polelt lubdawd. Rigas, 10. Aprillil 1781. Teadaandmised. Kõiki neid, kes 1) se aasta linna maeade parrandamist omma peale tahtwad mötta ja 2) Wanna Pernus kruntrahha platsist osta tahtwad,  kutsutakse 22. ja 26. Aprillil s. a. enne lõunat  kello 12 Pernv kassakollegiumi ette, kus need tööd ja kohhad awwalikult sawad wäljapakkutud. Pernus, kassa-kollegiumis, 15. Aprillil 1871. (M. 109.) Perno maeamaksude jaggamise kommission on 1871 aastase maeamaksude jaggamise tööga malmis  ja wöib iggaüks, iggapääw, agga mitte pühhapäiwiti  ja surelpühhil, künni 15. Mai ku piimani,  ni hästi enne kui parrast lõunat, kantselei lahti ollemise aeal sedda jaggamise tabbelid kassa kollegiumi eestoas Wbi wadata. Pernus, 13, Aprillil 1871. Jaggamise kommissioni nimmel: M 3. Peawannem J. L. Barlehn. s