jaö seisab: ..Rahwas, keS awwalikult ehk sallaja  omma surema tarkusega ristikoggoduse wasto kanda üllestöstwad ja ennast surustelewad  ming ennestest kiitwad, ei woi egga jõua meie armastust ristiusso ja kristliko kirriko wasto wähhendada egga meid eksitada, ehk eksituse teele weddada." Strassburgist. Kuida kassi käib. Paljo neist Prantslastest, kes Elsaö-Lootringeni  langemisega Preisi allamaks said, on sealt parrast wälja ja Prantsusemale rändanud;  agga kuida kuulda, peab nende kassi nüüd seal wägga waeft wisi käima. Paljo on Elsassist wälja läinud, ilma et middagit taskus õlleks olnud ja peawav nüüd seal, kus nad on, wägga kibbedaid päiwi maitsma. Parist' linna olla üks selts assunud, kes sedda ennesele kshhuseks ni paljo kui wöimalik  nende wasste hädda kergitada; agga kui kaMele wöib se üllatada? sepärrast õlleks parrem,  kui need, kellel himmo Elsasist wälja minna, enne omma taskut järrel taluksid, kui raske se on ja kui pikkaks se ennast wennjtada  lasftb , et Mtte Prantsusemaal pärrast ei prügi hädda kannatada ja kibbedaid päiwi nahha. - - PrantfUfemMakO» Mis Prantslane Vaotanud. Wimase söa aeal 1870 ja 71 on Prantsuse riik 12 linna kaotanud ja nimmelt' Strasöburg, Kolmar, Mets, Tsäbern, Shiettstadt,  Weissenburg, Hagen au, MühlhauseG Sarreguemines, Thionwille, Shatenu-Salins Saarburg ; 1750 koggokonda, kus ühteks kko 1,600,000 hinge, mis umbes 20 jaggo kõigest  Prantsuse rigi rahwast. Nende linnadega  ühhes ott ka hea tük maa Wlw suurt arsenali, üks püssirohho wabnk ja mitto savva  püssirohho maggasini' ja kaksteistkümmend Undlust, Preislafe kätte läinud. Issi weel, mis soa kullo rigi käest nõuab ja se põlle ka pissuke, wiis milliardenit pranki, ttgga egga sellega «eel kõik maksetud põlle, W«d Mnad M M umbes ZM miljoni pranki sõa kuÄo plddand maksma jai Preisi wäggede üllespiddamine  Prantsusemaal tulleb ka umbes SOO mWM peanki Naksma, wöMme Mk kokko > siis maksa bse wimane södda Prants- lasel, peale linnade, made, metsade ja mis weel kõik Preislast kätte läinud, puhhast rahha 6 milliardenit pranki. Kas ei peaks se nende söa himmo ärra ajama? "Hispaniamaalt. Kunninga Amadeuse  ello lähhäb päew päewalt ikka kirjomaks  ja Hispania kroon raskemaks kanda. Kui üks rigiwallitstja omma kõige lahhäma teenrite jurest külmust peab leidma, siis on assi kül waene ja rigiwallitsus raske kohhe teed hoida. Mis assi temma suurt ammetit ni wägga raskeks teeb ja miks parrast ni üb lemad kui allamad ni temma wasto on, sedda arro ei anna seitungid, waid könnelewad agga  temma kibbedaist päiwest. Mõista on kül, kust se tutteb, et nad tedda ei salli, agga stst ei könnelda awwalikult; ka põlle se Postimehhe  assi sest kärra tehha, waid paljo ennam  pöllastada, et sealt rigi allamad sedda pühha kirja sönna ei tunne: ..Zggaüks heidko ennast üllemate alla Issanda parrast ; sest M lemad ep õlle muido kui Jummalast stätud, ja kes üllemate wasto panneb, se panneb Jummala  seadmist wasto. zc." KM süüdlane, sedda teab Jummal taewas, agga mitte meie. Mässajatest. Sealt ma asjad on pealaest j alla tallani raiskus; mässajad ei tikko ennam kunninga kallale üksi, waid ka teised ammetnikud on neil tülliks ees. Sealt kirjutakse  6. Septembril, et Karlistlased jubba mitmele korrale olla Bartselona - Saragosss raudtee peal söitwa massina meistrite peale lasknud, mis neid ni arraks teinud, et ei olle ennam tahtnud sõita. Mis kasso parrast mässajad  nende peale hakkanud, ei olle arro sada, sest egga need ilma sü ta massina meistred põlle neid keelnud wöimust samast. RsstfimaKlt. Kunnmgas Oskar 11. on üht kulutuse kirja omma rigi nöumeestele kirjutanud: Minno kõige üllem ja pea assi on, süddameliko armastusega möllema. rahwa, se on Rootsi ja Norrama ratzwaj kasso nõuda, mis minno sured Jummala rahho sees hingawad  essiwannemad on ühhendanud; nende õnne ja õnnistuse eest tahyün ma murret kanda.  Ette tullewü! teisipäewaG M vn 2. Septembril saab ärrasurnud kunmnga Kaarli 322