WM on liig üllearro pehme; ° tui'ka UuhgLsid  Nattuke kärristäks, küllad siis zättäksid'Mmad  tembud; agga kas tead, mis ta kostis: jMeie ei hakka nende tühjadega aega Wügga -'ketina' wastusdM tea' siis, mis parrast  walla kohhus on? Paljast nimme MnWt Vohhut ei olle ühhes" 'watdas- tärwrs, siß'M'ingv nad -kmnad omma  kohhust ei tahha täita. Eks nad ei tea, et'püWa kirri ütled, üht kohhut heäkeggmtele kikuseks / ägga kurjateggiatele nuhtluseks sue- Md ;' selkombel pead jo neNde wäld räisks Mmnema! Wdi arwawad leiwä wannemad en- M süüst lahti ollewäd? Eks nad fedda ei tea, omma leiwa laste eest ükskord WNtrmlä ees peawad arro teggema! Miska WWad" nad ennast wabbändada? Armad külla cwennäd ja perremshhed! waMtsege kowwaste  omma leiwalaste ülle, et nad mitte MMM ei lahhä; sest tele kaest saab Jummal Md' nkskokd kgsflma. ' Olgo seks korraks. M. S. KÄ on kurb kuulda/ mis söbber kirjutab js üsüä pöllastamise wäärt, et wallawaNisüs ommä noört rahwast lasseb ni raisko minna. Ommalt maalt. Pernomaalt. K ohtomeeste w allitsemisest»  -- Kolm aastat on jälle sest sadik mödas, kui kohtomehhed Ammeti peale saW wallitsetud ja nüüd on nende aeg otse kui Oälendre aeg täis, ued peawäd jälle wallitsetud  fima. Selle modaläinud kolme aasta aea sees on js wald wägga hästi ärranäinud, kmda ttettde kohtomchhed olnud ja kuida asjad  nende wallitsuse aea sees läinud; wald ön neid, ja nemmad walda tundma õppinud. Dsawäd walla asjad hästi korra järrele ja walla kassaks selletud sama, siis peawad ka kohtvmehhed ergo waimugä ollecka, et hea ja kurja wahhel tsadwad wahhet tehha ja õigus sMele jäeb, kel õigus on ja ss ia! ei saaks köwweraks ei wina klasi egga mu eesseismise Nbbi tehtud. Se kewwade peawad jälle ued Whtockehhed wallitsetud sama ja kihhelkonna kdhhus oN ka selle polest jubba käsko andnud, wWitstmist sttewötta. Kuulge siis armsd sõbrad '-sa kohtomeesie wallitstjad, mis' ms teile ta htstn öölda» Meie tunnete omma wallä mehhi wägga hästi ja teate selguste ktii sure mõistuse rikkusega kegi õiguse jä üllekohto wahhel teab wahhek tehha, kas tä kirriko wöi kõrtsi sõbber; Möttelge nüüd aegsaste Malmis, kedva teie selle ammeti peale kölbtiks arwate ollewad, st siis/ kui wallitsemise WUd kätte tulnud, iggaüks issi teab mmmetada, agga mitte, km lammas teiste järrele mägida. Arwake enne aegsäste Ha sesuggüfed mehhed, kellele JuMmal ni pahv waimo erkust  on aNdnud, kui ühhe kohtomehhel MW, et õmmä ammetit liggimese kassuks mMM prukida. Ennamiste ollen mä iggakord MA litsemise jures kuulnud öoldawad: on ju noormees,  wöib kü! kohtomees ehk mu walla ämmetnik  olla ; agga kas sel mehhe! ka omma ossa mõistust on, selle järrele ei küssita Mitte. RisuMuftst eiteMätamata Mallitftmiseff, km aMmetnikul mitte tarwitawät waimo ja Mõistuse  andib ei õlle, mis õppetamata inmmeste seas saggedäste leidä, Mlleb Malläle uks kah- Hekordne kahjo ja nimmelt: üks stsuggune kohtomees ehk ammetnik on kohto asjade selletamise  jures, kui kärbes törwa sees, ta ei tea ei eddasi egga taggäsi, ei Mõista wahhet õiguse ja üllekohto Mahhe! tehha, istub kül kohto laudas, ja peab asju, mis ettetuakfe, särrel küssima, kohto käiaid püüdma leppitada ja kui se ei aita, siis otsust andma, agga et ta mõista, egga sellega korda ei sa, seisab tä parrem wait ja ei lauso sönnakestgi; teiselt ei sa kohto käiäd ühhe nisugguse maimus  kammitses kohtomehhe suust õiget otsust, egga omma õigust, kui tal õigus on, waid sedda peab ta kaugemalt otsima, ehk kui sedda ei tahha, et meil omma kallist aega peab wiitma, puduwa otsusega rahhul ollsms. Ärge pange siis armsd eesti sõbrad, minna könnet mitte pahhaks; ma ei panne sellega teile mitte pahha asja ette, waid sowin agga head jä teie omma kasso. Ma ei tahha teid sellega ei milgi kombel laimata egga teotada, waid teie omma kasso pärräst oppetada; sest meie peame jo ikka üO>es seltsis armastuses eddast astuma ja kes parremät teab, ka aea kirjade sees ärraselletamajaneid kes nõdrad ja öppetuse põiest weel tbgga on, ka eddasi 57