tõusnud, agga ommetige weel mitte ulitsate pea!» Õhto kello seitse näitas nenda, nago õlleks wessi allanema hakkanud, agga korraga hakkas jälle oige sure wäggewusega tõusma, mis arrutumad keldrid weega täitis ja maddalamad  linna jaud wee alla panni. Künni tänna hommiko pissukese walgeni tõusis wessi ikka ühte wisi ja saddama lähhedal polnud ennam  woimalik ulitsate peal käia ja nendasam- Moti ka allewites; kellel weel neljajalgne kabja kandja wankre ette panna olli, sai ühhest kohhast  teise. Wessi olla ni kõrgeks tõusnud, et ka se kõige wannem innimene ei mälleta üht sesuggust  näinud ollewad; ka hobbuse wankrega ei olle ennam wöimalik olnud, ulitsail läbbi sada, waid agga ükspäinis padidega. Wägga paljo keldrid ja maeasid, kus tännini weel wet sees polnud, ei ka mitte kõige kõrgema töuso aeal, need on nüüd täis, mis nihästi maea perremeestele, kui üri rahwale ütlemata suurt kahjo teeb; agga kõik se kahjo põlle praego weel silma ees; kui ommad silmad saddamas nattuke agga lahti teme, siis ei näe meie muud, kui purrustud tammisi ja laewade ehhituse platside peal, kus arrutumad ehhituse puud ja kõik suggu ehhituse materiali koos olli, mitte muud, kui et kõik puhtaks pühhitud; seal põlle tikkutest ennam wötta ja nendasammoti seisawad  ka kõik awwalikud platsid sÜggawa wee al. Wägga paljo innimesi on praego kõige suremas häddas ja sirrutawad ommad käed pälludes abbi järrele. Zummal olgo neile armoline!  Ommalt maalt. Riast. Wimane termin. Weel ükskord  tulletakse mele, et 1. Januari kuu päewaga  18?3, wimane termin ärralöppeb, kus wanna modi pabber rahhad kõik peawad ümberwahhetud  ollema. Et nüüd kegi kahjo ei saaks, sepärrast tulletame sedda ükskord weel mele, et kui kellegi! neid peaks weel ollema, siis ruttama peab, enne Neäri päewa neid rentereis  ehk krono rentkambris ümberwahhetama. Wägga hea õlleks, kui wallawallitsused sedda omma walla rahwale kulutaksid, jättab kegi neid siis weel wahhetamata, siis on se ta omma  sü, km kahjo saab. Koggoduse politamine. Hiljuti surn seal Jesus koggoduse öppetaja C. K. Günther ärra ja et ta just wägga liig wanna weel polnud, sepärrast arwatakse, et se koggodus  liig suur, temma lia tööga omma terwist  rikkunud ning sepärrast liig warra surnud.  Se woib ossast tossi olla, sest egga liig raske koorm ial hea põlle, agga eks meie tea, et meie päewad loetud on, jubba enne meie ilmale tullemist. Temmast kirjutakse nüüd aea-lehhes, «Teada andmised ja sönnumed": Selle ausa mehhe surm peaks nüüd kül selle koggoduse patroni, se on rae-kohto silmad lahti teggema, et nad ärratunneks, kui häddast se tarwis õlleks, sedda koggodust politada ja sedda nüüd tehha, kus se koggodus lesk on. Meie näeme, kuida se koggodus wimase mödaläinud 8 aasta sees kaswanud: aastal 1863 ollid 88 pari laulatud, 412 sündinud ja 4906 Jummala armul käinud! agga aastal 1871 olnud 181 pari laulatud, 508 sündinud ja 6093 Jummala armul käinud. Nenda on ka weel mõnda mitto koggodust, kus sedda sõnuda õlleks, et politud saaksid; peaks agga sellega nüüd üht hakkatust tehtama. Tallinnast. Õnnetumast surmast. Znnimene ei woi ialgi kül ettewaatlik olla ja woib wahhest seal surma sada, kus ta meel ei mõtlegi; sedda näeme ka siin allamal seisawaft  sündinud luggust, kellest Eestimaa kubbermango  seitung könneleb, ja assi olnud nenda:  Paggari waldas, Permese külla jures ollewa  metsa wahhe kohha kaewo salwed olnud mäddand  ja tarwitanud usi; sedda tööd olla Willandi  podrätshnik Jegor Petushow ennese kätte wötnud. Peale selle, kui 4. Nowembril ued salwed walmis raiutud olnud, on üllemal nimmetud  podrätshiko poeg Jwan ja metsawahhe sullane Al. Solod, poolteise sülla süggawuse kaewusse  läinud, usi salwesi paigale pannema. Kui nad umbes kuus korda usi puid ollid paigale pannud, olla korraga kaewo kallas ühhelt poolt sisse ja nende kaela langenud ja neid nenda ennese alla matnud, et pead weel nähha olnud.  Enne kui kegi neile olli appi sanud, olla weel teine tük takka peale langenud ja neid õnnetumaid umbes 3 jalla süggawuse ma alla matnud. Ehk kül ruttust appi kutsutud abbi 401