temind, et weel ühe mänguriista Ma wõiflme, miS 00 rubla maksis, ja on siis meie kooril üheksa mänguriista. Kuida ülemal täheudud, on meie kooril kaks lippu; ühe kinkis mõisa praua aaStal 1871, kui Nigula kihelkoudas esimene  koolilaste pidu oli, teise aastal 1875, kui sedasama Rakwere kihelkonna poolt, Kaarli msisa metsaS peeti. Uhtna wald on kahes kihelkoudas; talwel käsivad ka mõlemad õpetajad lapsi ja koolisi  ülewaatamaS. Tartu teise üleüldise lauluja  muusiku-pidule ei usaldand meie oma koori nooruse pärast weel mitte, kui tegijad liited tulla. Kuida Uhtua herra oma wallarahwaga üleültse käsi-käes käib, selle igapidist kosutust ja cdentust toetab ja ligitab; nimelt elumajad uue aea pärimist  ja tarwituft mööda ehitada laseb, parema looma-sugu eest muret kannud on, oma wallarahwale,  aga üksi selle liikedele kohtasi müünud on ja rohkemal mõedul müa soowib, nenda maksab  tema ka omalt poolt koolmeistrile peale koha ja maade 50 rubla aaStaS. Et meie walla mõistlikumad liited seda tänuga tunnewad ja tunnistawad, on iseenesest mõista". K. L. N. Paidest on meile juba minewa kuu lõpul kiri tulnud, mis wiimse numbre sisse ei mahtund,  mida nüüd üleswotame, kui ka selle kirja suurema osa ase ennemini jutu lehtes oleks, mis meil aga muidugi kaks kord lehe kitsuse pärast on pidand tühjaks jääma. Mõne weike muutusega  mida austut kirjasaatjat wabandada palume, on se kiri: „Umbes pärast 70 aaStat ähwardawad meie Eestimaal" Pruntase Madise" pääwad tagasi tulema. Nädal enne Jaanipääwa on rööwlid Juuru kihelkoudas järgmiste wiies mõisas rööwinud,  ja seda tööd niisuguse julgusega tallitand, et imeks panna, nii kui se omal aeal „Pruntase  Madise" wiis ka oli. M. . . . mõisas kust meile selgemad sõnumid tulnud on rööwlid ESmaSpääw 18. Jaanikuu pääwal wara homiku rööwind, magamise kambri kõrwaS, kilS mõisa herra oina koduliStega mureta magas. Kõiki riideid ja aSju, mis neil sündsad näitasid, on rööwlid kaasa wvtnud. Julgus on suur küll, seda walge öö lõpul ühes majas teha, kus ka koerad peetud saamad, ja se annab mõnda mõtelda.  Rööwlid arwatakse Tallinnast kargand wangid olema ; kui nemad aga riideid ja asju rööwind on, mida muidu tarwitada ei wõi, kui et neid vaha wasta ümberwahetawad, siis peab neil küll käsiline paik teada olema, kuhu neid peita wvib, kuuni aeg ja jõud aSju edasi toimetada  lubab. Kui walla kohtute! wöimalik oleks, sesuguste magasinide järel hoolsamalt uurida, sits wöiksime sellest möeduwat abi loota. Kus wabandajat ei leita, seal ei saa warguS nii mõnusal kombel kosuda- Mga kes, ja mis asjainees „ Pruntase Madis"  oli?" küsib ehk mõni lugeja. Inimesed, keS 80 aaSta üm.ber wanad, weel Kuusalu-Kolga kuni Ruila ja Adara mõisade piirede sees elawad,  wõiwad selle mehe rööwlitegudest selgemat teadust anda. Pruntase Madis oli omal aeal kuulus röõwlipealik, pea wähema, pea suurema abilise-salguga. Teda üteldi kargand soldat olewat, tema seltsilisi igasugu kaabakaid, kuida sel aeal suurtes metsades ja tühjustus, kus wähe elukohtasi nähti, sagedast kuulda wõiS. Julgusega  mida imekspanua tuleb, rööwis Pruntase Madis oma seltsimeestega möisades ja teistes paikadeS; nenda ka ühes Kolga karjamõisas ühte kangrut, keda jõukaks meheks peeti, selle oma silma ees, puhtM-paljaks, kus se ise sängis  maas oli ja pealt waataS, kuida Madis kirstud ja kapid lahtimurdis ja kaasa wöttis, mida kõlbuliseks pidas. Kuida selleaegne ebausk  iga tähtsa hea ehk paha asja ümber oma luuletuse kuue mässis, uenda peeti ka Pruntase Madist suureks nõiaks. Wõisid jo sela al rahwa arwateö mõned inimesed ennast tahtmise järel hundiks muuta, ja libahundid pilkad, peened, pool tondilised, pool lihalised loomad  kargasid  karja sekka, sõid loomade päraka-sooled ja kadusid nägemata, kuida tulnud. Nenda ei ole ime, et ka Pruntase Madist nõiaks peeti, ja tema selle kartuse kaitse all oma wägiwallalist rööwimist seda lõbusamalt korda saata Mis. Kiu mõisas rööwis tema kõik ära, mida sündsaks  pldaS, pani praua riided oma tüdruku ümber,  pani talli-hobused tõlla ette ja sõitis takistamata  oma teed. Sesugusteft tükkidest oli sel aeal palju kuulda. Mitu kord wveti Madis kinni, weeti raudus Kolgast Tallinna, peafls aga ikka, kaS tee peal ehk Tallinnas jälle lahti. Et tema päris elupaik Kolga mõisa piiretes olnud, seda ei ole selgeks saanud; oma wana ea seeS oleme kuulnud, et tema omale Ädara ehk Ruila metsaS, paksema ja kõrwalisema salgu sees, weike elumaja ehitand. Wöib aga ks olla, et Ädaras peakorteri wötnud, kus üka Rootslane rentnik oli, kellest räägiti, et temv üleültse kaabakaid pidand ja warjand oleks. Sellest  olnud politsei kuulda.. saanud, ühel kenal homikul tulnud kassakad Ädara hoowi peale, taband rentniku ja Pruntase Madise kinni, pannud  köie otsa, läinud nendega Ruila kõrtsi, kus Rootslast, kes enesele ülekohut kaebas tehtama, oma ratsapiitsadega rahule noomind, siis hobuste selga istund ja wangid kõrwas köie otsas —> Tallinna poole sõitnud, mis küll wift Madisel, kellel tõllasöidu mälestus weel wärske wöis olla, kange tubakas näitas; aga ilmalik õnn on heitlik,  kuida igaüks teab. Sellest saadik ei olnud Pruntase Madisest enam kuulda. Räägitakse aga weel, et mõni aasta pärast seda, üks Soomemaa  maakoha omanik weike laewaga Kolga vandas käinud, keda rahwas „ Pruntase Madiseks"  pidas, kes wangift peasnud ja omale Soomemaal päris maakoha ostnud. Meie küll arwame, et kuulus meeS Siberi maal kusagil kui Nu nii ehk nii surnud on, ilma omaste silmapisarata, mis üksi korralise elukäigi aupalgaks  jääwad. —z. Peterburg isi, 0. Heinakuu pääwal. Täna homiku kell 2 sai mõrtsukas Landsbergi kohus lõpetud. Tema kaotab otsuse järel kõik oma seisuse õigused ja oma autähed ja saab 15 aasta peale waugi-tööle mägedesse saadetud. Kohtu otsus saab enne täitmist Kõigekõrgema kinnituse alla pandud. Wiimne kuulutus saab 16. selle kuu pääwal olema. 5. Heinakuu pääwal. Kindral Skobelew 2. on minewa nädali wiimse pääwade sees seia jõudnud  ja läheb, kuida „Golos" kirjutab, tulewal pühapääwal oma tecwise kinnituseks wõera maale. Köitis Weneriikis saada seaduseks tehtud, et loojuksed töbe-kaitse alla pannakse. Se on, loojuste pealt peab iga aasta natuke maksetud saama, ja kui tõbe juhtub, saab hind omanikule täieste tasutud. Selle seaduse eesarwamised ja. üksikud seadmised antakse maakonna kogude hooleks, ja need peawad üksiku kuulutuste ja käskude üle nõuriigi seeftpidise-asjade ja riigimvisade,  ministritega. —> Ülema raudteede kohtu poolest on nõuks woetud, iga kauba-puuda pealt kopik maksu — peale wooriraha wõtta. Kohtu minister on ennast sellega ühes nõus tunnistand, kui aga raudteed selle wasta oma peale wõtawad, täieste kauba hinna eest wastata, kui kaduwad; kauba hinnad peawad siis saatjadest ülesantud saama; ja ei arwata mitte kuida tänine läbisegamini 5 rubla puuda pealt. Hiljuti on Peterburgis üks suuretüki raud walatud, mis kuida ,Golos" arwab, küll kõige suurem on, mida maailm näinud. Se suuretüki  raud on umbeS 3000 puuda raske, selgest terasest walatud, wiis sülda pitk ja suust 10 tolli lai. Jooksmise jõudu arwatakse 7 wersta peale. Pihkwaft. Läti Zeitung ,Baltijas WehstnefiS"  saab teada, et Läti kogudus Pihkwas, kes tänine Saksa kiriku õpetaja murekaudmise all seisis, nüüd ennast isekogudusekS seadnud ja paStor Johansohni oma õpetajaks saanud on, ja loodetakse sellest Läti rahwa maimu- ja hinge elule Pihkwa linnas ja seal ümberkaudu palju kasu. Pr eussi riigi piirest kirjutakse, et Preusfi raudteede ja Wene raudteede walitsuste wahel Vanaseaduse käsk: „Silm silma wasta, hammas hamba wasta" mõuduwaks minema hakkab. 1. Näärikuu pääwast 1880 lõpeb otsekohene kaupade wedu Wenemaalt läbi Preussimaa, ja peawad need sellest aeast saadik wahekauplejate käte läbi käima. Seda on aga Wene kaubamehed  ja riigiwalitsus ettenämud ja on toimetanud  mis tarwis. Nüüd arwatakse, et wiljawoorid  ja iseäranis suured ja kallid linawoorid, mis tänine Kõnisbergi kaudu, nimelt Prantsusmaale  weeti, edaspidi oma teed Libau kaudu wõtawad. Kauba mehed ja rahwamajapidamise mehed ei saa öiete aru, kuida würst Bismark, Saksamaa riigi kuulus juhataja Libau sadama tähendusest täieste aru ei saa, et endist kaubateed  Saksamaa ja iseäranis PreuSsima kasuks kõigist wäest ja wõimust hoiaks. Tehakse juba aru, et iga wagon mis Libausfe läheb, 50 rubla odawam on, kui üks wagon mis Kõnisbergi läheb, weoraha mere peal aga suurt wahet ei tee. Ka on arwatud, et Libau sadam, mis muidugi aga armast kinnikülmetab, ka siis kui seda juhtub, kergest wöib lahtilõhutud saada. — Libau linn, millest tänine palju juttu ei olnud, saab sedawiist oma enese sadama ja wöeramaa seaduste läbi ikka suuremat ja kindlamat lootust  suure tulewiku peale. Helsingist. 8. Heinakuu pääwal uue kalendre  järel, se on 26. Jaanikuu järel wana kalendre järel, mis meie juures maksab, sai Pielifi kanal suure piduga lahtitehtud. Selle kanali läbi saab Pielifi järw Suima järwega selle kanaliga ja teiste järwedega, kui ka Soome meresõpiga ühendud, nenda et nüüd Nurmist alewist põhjapool Karolia maa wiimses otsas, takistamata wesitee Joensuu, Nysloli ja Willmannstrandi  linnade kaudu Wiborgi meresadama läheb. Se suur tähendus, mis sell wesiteel kõige homikupoolse Soomema heaks on, tegi, et kanali lahtitegemine maapiduks kaswis ja osawötmine  igalt poolt suur oli, ka nende poolt, kes sellest kanalist otsekohe kasu loota ei wõi. Mite wähem kui neli aurnlaewa olid pääw enne seda Wiborgist wäljaläinud, löunepoolt Soosemaalt 300 ehk 400 osawötjat pidule tooma. Osawõtjad õhtupoolt Soomemaalt olid enamist kuiwa maad mööda tulnud. Igal pool said pidulised rõõmsast rahwast piduehtes wastawöetud.  Jöensuu linnast saadik läks sõit wett mööda, sealt üks tükk maad mööda, et uus kanal, weel lahti ei olnud. Lahtitegemine algas esimeste  wesiwärawatega Kaltimi küla juures, kus kanal 3000 jala pitkuselt läbi lõhutud kalju tehtud on. Enne lahtitegemist sai lühike palwe peetud, siis saatis tuhandekordne hurra-hüüdmine rahwa poolt maal ja laewades seda tööd. Nenda läks ühest wesiwärawast teise, künni kell 2 pärast lõunat kanali otsa, Jöensuu linna juure jõuti. Siin alustati wiimse wesiwärawa lahtitegemist kõnega, mida senator Normsn Soomekeeli pidas, ja siis tunnistas, et kanal lahtitehtud on. Kell 5 aeal oli Jöuesuu linnas pidu-söömaaeg, millele 250 otawõtjat palutud oli. Esimene terwis sai muidugi maawürsti Keisri auuks joodud, mida senator Normön wäljahüüdis; selle järel kindral-kuberneri ja senati auuks, kuberner von Krämeri läbi ja insheniör Hööki auuks, kes kanali ehitust juhatand, senator Zilliakusö läbi. Et küll ilm wihmane, siiski oli rõõmu meel suur ja selge. Uus kanal, pea nii pitk kui Saima kanal, käib wäga kennaft kohtadest läbi, ja arwata on, et põhjapoolsed reisijad seda omaks teeks wõtawad. Wöeralt maalt. Saksamaa riikpääwa seekordne koosolek on lõpetud. Wiimses istumises said uued tolli seadused 217 healega 117 heale wastu, kinnitub  ja selle peale riikpääw wiirst Bismarki läbi keisri nimel lõpetud. Würst Bismark on oma prauaga ja wanema pojaga Kisfingi reifind. Austria-Ungrumaal olid parlamenti saadikud  koju lastud, et rahwas uued walida wõiks,