Perno Postimees ehk Näddalileht M «3. ««72 I«"-z jWernuS, neljapäew 30. Märtsil.^ aasta. Ses lehhes seisab . Wanna Mäekülla Jakobi külla jut. Ommalt maalt: Riast: Ma-päewast. Ette samise päewad. Wälja pandud laps. Eestima kubbermangust: Sönnumed Lihhula ladast. Prohwet. Tallinnast: Merre kinni ja lahti minnemisest. Peterburgist: Kommissioni heaks arwamine. Kiewist: Kuida töö nenda palk. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Wäljarändamisest. Königsbergist: Katoligi paatre lahti laskmisest.  Prantsusemaalt:  Rigi asjade tallitusest. Italiamaalt: Paawst. Uemad sönnumed. Tellimise teadaandmine. Anname selabbi teada, et „Perno Postimehhe"  hind. 1. Aprillist künni aasta löppetuseni,  koddo 1 rubla ja postirahhaga kokko 1 rubla 60 kopp. on. Ka wöiwad weel, selle aasta hakkatusest sadik wälja tulnud numrid, ui paljo, kui neid weel seismas on, järrel antlld sada ja maksab siis aasta jaggo, kuida tuttaw, koddo 1 rbl. 30 kopp. ja postirahhaga kokko 1 rubla 90 kopp. höbbedad. Postimehhe wälja andja» Wanna Mäekülla Jakobi külla jut. Wata, luggo olli nenda: Meie mõisa wanna  proua, Jumma! üllendago ta hinge ja allandago  patto taewa rikis! Olli üks w'a kallis  innimene, kes mõnda waest ja willetsat ning ka haiget, armo polest aitas ja toitis ning waeste laste eest murret piddas. Weel omma wannaduse paiwil, wöttis ta ühhe weikese  tüttarlapse koggoni omma jure, mis kül mönni teine ka õlleks wöinud kehha, agga noh, kõigil ep olle sedda õnne antud ja wahhest  on ka mönned muud tallitused ees, mis sedda keelwad teggemast, kaswandikuks, toites,  kattis ja öppetas, kui omma last, senni künni ta loetud ehk leritnd sai ja siis hakkas ta ka omma tenistuse eest, nago teinegi tenia, palka sama. Agga aead ja päewad läksid pea teiseks, wanna prouakest kutsuti siit mailmast ärra, siis üttelda na: jäi tüdruk teist korda waesekö lapseks, ja et tedda siis ka ennam seal tarwis ei olnud, läks ta teise mõisa perreneitsiks  muido kutsutakse meie päiwi! nisuggused  ammetnikud ikka mamseliks, - olli ka muido wägga wisipärrast innimene, nattuke ka kolitud, ja räkis ka saksa keelt. Ta issa olli enne ka 'rono tener olnud, agga piddi ommetige  omma last warrakult waeseks lapseks ja teiste kaswatada jätma; agga siiski, se kes on öölnud: ..Ma ei tahha teid mitte waeseks lapseks  jätta," ei jätnud ka teddagi mitte mahha ja woib ehk olla ja on ka wist, et parremine sai kaöwatud, kui omma wannemad sedda ol-