seMele mmmetud ja kmmtud.' 'Lodawad, et -ta ka pea - sentta saa b tüllema. > - MtZr^eSfaeeA^sT ag g a w arra kassas Kindral kubberneri herra eestkostmise peale, on Kurrsssare rahwal nöu üht taggawarra kassat assutada, mis raekshto issiärraliko üllewaatmise  al peab seisma» Ss nende sowimine ja ettewstmme on üllemate ette pandud, kust nüüd pea lubbamist lodawad fawad» sZ eäminn e m l s e st.s Sealt kirjutakse 27« Märtsil, parrast lõunat, kello pool nelli: .Meil olli tänna kaunis tuggew jeä minnik, ja nüüd on meie jöggi jubba Mvym tund jeäst puhhas; ommekige on karta, et pissukestest jöggedest, mis meie Aa jõe sisse joöksewad, jeä alles tullemata on, mis siiski ommetige ennam kahjs ei sa teggema; wessi oy suur küllalt, praego jalga kõrgem, km muido parrajal wee seiso aeal»" 28» Märtsil, pärrast lõunat kirjutakse: Meie se aastane jae minnik on mödas, kellest meil ennam ckiddagi karta põlle; eilasest sadik on wessi pool jalga allanenud." RsMßVshVwist, 27. Märtsil, hommiko peale kellokahheksa: Düna jöe jeä on ni waene, et warreski ei julge ennam peale minna; wesst kauniste tõusnud ja Kreitsburgist kirjutakse sellesamma päwa hommikul, et alpool Jakobstadti  jubba lagge wessi nähha. PetexbAVgist. sKeisre H erra ja Proua Meie sure ja armolise Keisre Herral olla ette tullewal suil, peale selle kui Krasnvje-Selus söawäggesid on üllewadanud,  omma sure Proua, keiserinaga esmalt Krimmi ja sealt parrast Kaukasia male minna. Cnne tahta agga suur Majestät ja Keiser kord Saksamale minna ja Emsis terwise wet prukida  ning ka Darmstadtist läbbi sõita. Te l eg ra h w i-D e part ema ng nõuab sedda köwwaste, et need, kes telegrahwiga kirja sawad, selle kätte samist mitte ükspäinis kwittungi peal ei tunnista, waid ka sedda aega, millal sönnum kätte tulnud , peawad selgeste üllespannema, se on mil tunnil ja minnutil, mis täbbi siis Departemangul wöimalikuks saab selle ülle walwada, st telegrahwiga läkkitud sönnuMed ruttust ja ilma aeawiwitamata senna kuhhu peawad minnema. sU ksini - selt Meie siin omlnas weikeses linnas söme jubba wägga kallist lihha, mis iösiärranis sepärrast woime öölda, sest et meie otse kui kesk ellaja karja seas ellame. Meie Perno ümberkaudne ms kannab rohkeste ellajaid ja kui need kõik meie omma õnneks jääksid siis peaks lihha nael rohkem pool oddawam  ollema; agga saddade kaupa wiakse igga aasta siit keige parremaid ellajaid ärra ja seläbbi tehhakse meil lihha kalliks. Meie maksame praego 9 ja 19 koppikad weise lihha naelast; agga mis peab Peterburgi rahwas ütlema, makfawad 17 ja 18 koppikad naelast; jah! woi se neil ka kerge anda on agga mis peawad teggema? kui oddawamalt põlle sada. Nüüd olla senna üks aksini-selts ennast assutamas, kelle põhja kaptal kaks miljoni rublad  peawad ollema, se on 29 tuhhat aksini ja igga aksin 199 rubla. Se seltskond sowib nüüd, et lihha murretsemine ni hästi Peterburgi kui Moskwa tarbeks, nende hsleks jäeks ja lubbawad ka pole naela kaupa müa, kui se just tarwis; lubbawad ka ellusaid ellajaid kadade  peal müa ja sesuggusid toido maeasid assutada, kus waesema rahwale kaapsa- ja pedi-suppl, puljongi ja muid lihhatoitusi walmistakse  ja oddawa hinna eest müakse. Se seltskond teeb ennesele kohhuseks, iggal aeal möllemis linnades, kahhe näddala peale tarwitawat  lihha warrandust allati käe pärrast hoida, ja omma tapmise-maead ehhitada. Peale selle on seltskonnal nõu raudtede wallitsuste käest lubba palluda, omma waggonid piddada, kellega  oddawalt ellajaid, kaugelt woiwad koeo tua; Peterburgi linna sisse weel hobbuse raudteesid  ehhitada, et pissukese kulluga ka kõige kaugema linna jao sisse lihha woiwad mur* retseda. Emalt näitab se assi wagga tullus ja hea ollewad, ei ltea mis Peterburgi ja Moskwa saksad issi ütlewad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Aeg pörab asjad, sedda olleme ommas ellus jubba kAlalt nähha 117