Perno Postimees ehk Näddalileht M SS IS7A AAnes kesknäddal 2. Junil.^ aasta Ses lehhes seisab: Millal ja kuida pöldo künda. Ommalt maalt. Pernomaalt: Tullekahjust. —'Riast: Kaebtus  tallo koggokonnade ülle. Tallinnast: Laewade surmast. Kuramaalt: Mõrtsuka tööst. Peterburgist: Kingiws.  Wänna pabberrahhade ümberwahhetamisest. Lõikuse lotusest. Essimine mürristamine. Odessast: Politseilik keeldus. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Saksa wäggede taggasi tullemise hakkatus. Berlinist: Sured wöerad. Söawäggede sisse minnik. Wäggede taggasi tullemisest. Dresdenist: Seddasamma.  Strassburgist:  Rigikantsleri kirri. Shwerinist: Kihlused. Wersaillest: Parist asjust. Uemad sönnumed. Jntresst pabberid. Kauba hinnad. Millal ja kuida pölda künda. Selle pealkirja al piddas pöllomeeste seltsi lige A. Maddisson 10. Mail seltsi koos ollemises  könnet, ja et kõik sedda kuulmas ei olnud, sepärrast panneme sedda omma pauna ja tome igga pöllomehhele luggeda; wötko siis iggamees issi sealt, mis tunneb hea ollewad  ja kirjutago ennesele körwa tahha. Könne on nenda ..Millal on kõige parrajam aeg pöldo künda?  Wastus selle küssimise peale olli: 1) ei mitte siis, kui ta märg ja tänkjas on. 2) praego ööldud tähhelpannemist piddades, ommetige  ni warra, kui wöimalik, künniga hakkatust  tehha; 3) essimese künni jures sahka ni kitsalt wötta laska, kui ial wöimalik ja 4) sõnnikut sisse kündes, kui põld sea - ööti ehk muud rohto täis on, ehk ka muud rohho maad kündes, peab se täiel süggawusel, nenda kuida põld ja temma wäggi sedda lubbawad,  küntud sama ja nimmelt selle tähhelpannemisega,  et sahk ühhetassa laialt ja süggawalt  wöttab, nenda, et üks waggo teist täielt kattab, egga mitte täkkati taggasi ei wao, mis läbbi rohhi röömsaste eddasi kaswab. Nüüd tahhame need nelli punkti laiemalt omma  jöudo ja mõistust möda ärraselletada. Esmalt. Ei mitte siis, kui põld märg ehk tänkjas on sedda künda. Jgga wannem pöllomees teab, et oige korralise pöllo hapnemisest  essimese künni järvele, temma tullew saak ennast põhjendab. Mäddanemine ehk happendamine  ühhel põllul on pöhhi temma annist.  Midda hoolsam töö igga piddi tehtud, sedda kindlam ja rohkem temma anne. Selle wasto tehtud wead lassewad endid wägga arwa parrast tagga järrel parrandada; mitto aega tunnistawad nemmad sedda eksitust eddasi  , egga anna sedda saaki, mis peaks andma.  üks ütlemata suur rummalus on se, kewwade  sahka kätte wötta, kui põld weel mitte ni süggawalt tahhe ei olle, kui künd tend pörab.  Peab põld täielikust omma happendamist,  sel lühhikesel aeal, mis ta seisab, sama, siis on haddast tavwis, et muld sahha tagga murredaks peab sama. Sedda ei woi agga