minna. Kuida luggu seal olnud, sest Zõnneleb nüüd seitung „Wenne Znwalide" nenda: ..Turkmeenlaste allalised röwimised, parrem pool Atreki jöe kaldal, ollid obrist Markosowi wäggise omma meestega pessast wälja ja enneste  kallale kutsunud, kus ta neile tubliste möda reisi olla andnud, nenda, et neil himmo olla ärrakaddunud, ueste taggasi tulla, omma õnge wälja heitmast. Peale selle on Khiwasi agentid pahhem pool Atreku jöe kaldad ollewad  Tsharwenid rahhutumaks teinud, et nikohhe  ettewötnud Khiwa male minnema hakkata,  sest et Khan neid olla appi kutsunud Wennelaste wasto wälja minna ja ettetullewast lahhingist ossa wötta. Se ettewöetud nõu piddand agga nipaljo kui ial woimalik, Wennelaste  poolt tühjaks tehtud sama, sepärrast ruttanud Wenne wäggi nende ette ja pannud tee eest kinni. Obrist Markosow olla ommad wäed kolme jaggusse jagganud ja kolmes jaus 28. Webruaril  ülle Atreki jöe läinud. Pahhem pole sao holeks janud Atreki ja Gürgeni jöggede wahheline  koht, seal piddand nemmad selle ülle walwama,  et rööwled sealt läbbi ei saaks. Parrem poolne ja keskmine jaggu jälle kui künni Gürgeni ollid ette jõudnud, läinud otse hulga kaupa ratsa Turkmeenlaste peale, kes otse söawäggede mona ja nende ennaste kallale tulnud. Söameeste  püsside kulid pillutanud neid agga laiale ja lönud taggasi. Äö läbbi olla nad söawäggede  peale lasknud, ilma, et neile sedda wähhemad  kahjo olleksid teinud. Ni pea, kui walget  hakkanud teggema, läinud söamehhed kartuseta  nende peale ja lönud neid taggasi ülle Gürgeni jöe. Üks ossa söameestest, mis Gürgeni  jöe suu peale ollid sadetnd, sanud seal ühhe seltskonna Turkmeenlaste rööwjate kokko, ajanud neid tagga ja seal sanud nad ühhe Persia  tenistuses ollewa mehhega kokko, kes seal Zomudeni ja Atahajerni rahwa jures sure auu sees olnud, se olla ennast pakkunud wenne söawägge künni Gürgeni jöe are Persia kantsi Ach-kala wia. Senna sades on wenne söameeste  üllem Persia kohtuid pallunud, neile lubba anda, nende kantsi sillast ülle Gürgeni jöe minna, sest et nende ainus ja üllem assi, mikspärrast nad senna tulnud, se olnud, Turkmeenlasi  nende röwimise ja risumise eest kar- ristada, kes nisamma Persia, kui Wenne rahwa waenlased on. Wenne söa wäed sanud Persialastest  sure lahkusega wastowöetud, ja kes ka Wenne söawäggesid selle karristuse eest süddamest  tännanud, sest Turkmeenlased olla sedda karriötust ammugi jubba teninud. Peale selle, kui meie wäed sedda kahhe jöe wahhelist maad rööwlitest olla puhhastanud, läinud nad 6. Märtsil jälle ilma et üht meest olleksid kaotanud, parrem pole Atreki jögge taggasi. Lodawad, et Turkmeenlased, nende hobide peale, mis nad nüüd sanud, ühhest aeast neid sawad rahhule jätma. Paar sönna ülleüldsest wäetenistusest.  Kuida Peterburgi saksa seitung könneleda  teab, on reihsradi kohhus ülleüldse wäetenistuse  ue seaduse kolm essimest paragrahwi läbbiwadanud ja wägga pissut seal muutmise wäärt leidnud ollewad ja sepärrast ka neid paragrahwisi wastowötnud. Nende kolme paragrahwi  sees olla 12 punkti, mis ue ülleüldse wäetenistuse ollemisest, rigi kaitswa wäe seisusest  ja lisutamisest juttustawad. Khiwa tülli asjustkönneleb „Wenne Znwalide": Orenburgi wäe ossa, mis Khiwa rahwa wasto läkkitakse, on 30. Märtsil Wemba (?) kohta sanud. Awantkarde wäggi on piddanud  7. Aprilil ja pea ehk suur wäggi 10. Äprilil senna minnema hakkama. Kõik sedda tülli ei arwata, kuida mönned na körwast kirjutanud,  mitte kauem, kui kuus turiwad; selle wahhe aja sees lodawad kõige omma tööga walmis ollewad. Kui kaua se tülli kestma saab, jägo wanna Jnmmala tallitada, innimene ei woi ette middagist teada, egga öölda. Mofkwast. Leitud rahha auk. Moskwa saksa seitung könneleb ühhest rahha augo  leidmisest, mis wimasel mödaläinud näddalal Masilowas leitud, kus umbes 4W höbbe rahha tükki, mis kõik Peter l. ja Katharina U. aeast rahhad olla, ja leidmine olnud nenda: Kaks töömeest kaewanud üht kellert ja sedda kaewdes  olla kaunis suur pot ettetulnud, kust nad rahhad seest leidnud. Ilma kaua mõtlemata, toppinud mehhed taskud täis ja läinud linna. Seal ostnud üks neist töömeestest ennesele ued rided ja ka weel muid asjo, et kui Masilo- 138