pole hoidma ning köitis asjus wibimata temma sonna kuulma. Ommalt maalt. Pernomaalt. Tullekahjust. Ännetused  ei käi mitte, kuida üks wanna sonna ütleb,  ei kiwwa egga kändude kaudo, waid innimeste  kaudo ja kui meie mitte holega ei walwa, siis sedda saggedam ka õnnetused meid kord ühhelt ja kord teiselt poolt waewawad ja meile ennam ehk wähhem kahjo tewad. Midda rohkem meie silmad lahti, sedda wähhem  õnnetused meie peale tutlewad. Testama söbber kirjutab: ..Augusti kuu 5. päewa õhtu!  põlles Testama walla perremehhel, Sütti Peetre elludmaead ärra, agga kust tulli wäljaläinud,  on aina üksi Zummala teada; ommetige  arwatakse, et sü ahjo kaela langeb, ja temma käest tulli wälja peäsenud. Olgo nüüd kuida olnud agga ellud-maead on ärra ja sellega  ühhes ka temma pissukene maea warra. Õnnetus on ühhel aeal hakkanud, kus perrerahwas  jubba kõik unne wodis essimese uinatuse  katte al waggusi magganud, egga kegi enne sest middagi teadnud, kui tulli jubba kattuse  sees olnud ja walgus haknast perreminnija silma paistnud, kes olli üllesärkanud; ta korranud  ni kohhe wodist wälja ja ärratanud ka teised ülles. Kui siis kül keik innimesed wälja sanud, agga rided ja muud maea asjad, mis toa ümber olnud, jänud kõik sisse. Kahjo kõige maeaga ühte kokko, arwatakse 900 rubla wäärt ollewad. 23 aasta eest taggasi põlles selle samma perremehhe ellomaea ja ühtlase ka üks teine lähhem tallo kõige körwaliste honetega ärra. Ka se kord ähwardas kahjo igga silmapilk suremaks minna, ka teisi honid liggi wötta, agga Zummala arm ja innimeste abbi hoidis kahjo suremaks minnemast. —El-  saab jubba walla polest jälle ehhitud, agga mis perremees issi seal jures kahjo sanud,  jäeb Zummala tassuda, mis ta temmale pikka möda ommast armust jälle saab tassuma. Peame weel ükskord ütlema, et meil igga piddi paljo suremat ettewatamist tarwis ja meie silmad allati lahti ning iggal pool peawad  ollema, siis ei sa õnnetused meile ni paljo kahjo teggema; issiärranis tulle ülle peame wägga sure ja issiärraliko holega walwama; warras jätta b ommetigi warna seina, agga tulli ei jätta muud, kui tuhha unnikut järrele. Riast. Kolerast. Jubba umbes paar näddalat olla Ria linnas jut rahwa käes jooksmas,  kolera tulla ikka lähhemale ja iggaühhel, kel ello armas, ei tahha temmaga lähhemat sõbrust tehha egga sowi, et ta temma ullu alla tulleks. Seal linna ümberkaudo on mitto wabrikut ja nimmelt Poderaa wabrikus olla ta jubba lahti ja assi olla ka selge; et se tõeste nenda on. Seal wabrikus, kus umbes 250 künni 300 töömeest ja nikaua, kui nad innimese  kombel ellanud ja loduse möedo järrele köhto täis sönud, põlle neil wigga olnud, agga ni pea, kui öuna-pühha möda sanud ja töõmehhed,  kui abled põrsad, torid õuna sönud, olnud ka kolera kohhe wäljas ja tõmmanud üht siit ja teist sealt nende seast pikkali wodisse,  kus ta mönnel ka hinge kinni piggistanud  õlleks nad mõistlikult sönud, põlleks  wigga middagit olnud. Sealsammas lähhekordas  on ka üks kibbeda märjokese hallikas (kõrts) olnud, kust mehhed tubliste omma janno kustutanud ja se olla asja weel pahhemaks  teinud. 7. künni 14. Augustini olla künni 17 innimest haigeks jänud, neist sanud 12 piddalisse widud, kus siis ka töendakse, et nende haigus kolera olnud, 7 olla neist ka ärrasurnud; wiis sanud wabrikus tohterdud ja neist põlle kegi ärrasurnud. Tohterdamise wallitsus  on siis ommalt poolt ka teinud, mis kohhus, et keelda sedda többe laiemale laggunemist.  Nenda on nemmad siis sedda többe issi omma kallale kiskunud, olleksid nad sömise ja jomise polest kasstnad olnud, põlleks neile middagi wigga olnud. Keisre Herra reisist. Meie suur ja armoline Keisre Herra on, kuida seitung ..Wall. teadaandja" könneleb, 16. Augustil, hommiko kello 10, kalli terwisega Moskwa linna jõudnud ja seal warsi selle järrele, kui senna olli sanud, Uspenski-kirrikus ja Tshudowi kloostris käinud ning siis Khodüni wälja pea! söawäggesid üllewadanud ning selle peale on siis Petrowski pallees ütlema söawäggede kommanderidele  suur söma-aeg antud. 287