on üks wäga rumal mood, et Pärnust Riia maanteed kaudu edasi Ruusalemma ja Petlemma  trahteri wahel ilusa ilmaga sandid wöi kerjajad paari ja kahe-paari wiisi maantee ääres  istuwad ja nii waljuste lugewad, et mets wastu kõlab. Mad soowiwad, et nende hääl wankre mürinast üle kõlaks ja teekäijate kö'rwu  ulataks. On teekäija mööda läinud, siis jääwad wait ja ootawad, kui jälle keegi tuleb,  siis hakkawad uueste karjuma, n'agu oleksiwad  rööwlite käes. Kui keegi metsa tagant eemalt kuuleb, mõtleb ka nenda olewat ja ei tohi enam edasi astu. Niisugune kisendamine sääl metsas maantee ääres peaks küll wissiste  köwaste ära keeldud saama. Paari aasta sees on see asi alles sinna asunud. Enne seda ei olnud sääl seda awalikku karjumist mitte; olgu siis, et wahest öösel mõned äkitselt metsast  wälja kargasiwad ja tasakeste taskud läbi katsusiwad. Nüüdsel aeal on see koguni teiseks  muudetud, kus n'ad awalikult karjuwad, ja wiimaks, kui see ei aita, kes teab, mis jälle nöuuks wötawad; üksiku teekäijale on säält üsna hirm mööda sõita. Mis rohi sette wastu kõige enam peaks aitama, et säält jälle julgeste mööda minna wöiks, seda otsigu ja täädku need, kellel sellega tegemist ja see kohuseks  on. Kolmas kiri räägib, et kesknädala pääle Suiste pühi, olla Pärnu ümber müristamist, (mis ka meie körwu ulatas), wihma ja nii kange tuule hoog olnud, et Jänessella mõisa rentnikul (neli wersta Pärnust) üsna uue wilja küüne põhjani maha lohkunud ja laastu katuse pihuks teinud. Kahju küll suurem ei olla kui sada rubla. Kas kusagil weel kahju sündinud, ei ole praegu tääda. J. S. Riiast. Mis peab kooli maeade ehitamise ja sisse säädimise juures tähele panema? Selle nime all on hilja aegu Miitawis üks maike raamat wälja tulnud,  kus wälja andja näitab, et kooli maeade ehitamise juures palju rohkem, kui kellegi muu maea juures, seda peab tähele panema, mis tarwis maea ehitatakse. «Laste termis ja kooli töö jöuud tuleb suuremalt osalt kooli maeast ja selle sisselaadimisest", ütleb wäljaandja.  Suurem jagu meie kooli maeasid on waga waewalised ja ei kõlba sugugi koolitamise tarwis,  ja sagedaste ehitatakse ka uued jälle nendasama wiletsad. Mitmes kohas on koolitajal  paljast kaks ehk kolm pisukest pimedat akent, põrand aukline, lapsed elawad, söömad ja magawad ühes ja sessamas tuas; kange paha hais tuleb waötu, kui sisse lähed, ja kõik seinad on nii märjad n'agu oleks praegu wet nende pääle kallatud. Et seesugustes kooli maeades õpetus kuidagi wiisi õnnistada ja wilja kanda ei wöi, on juba isienesest mõista. Sellepärast oleks wäga soowitaw, et kooli maeade ehitamise eest suuremat hoolt saaks kantud ja neid mitte enam n'agu lojuste laudaks  ei ehitataks, nii kui see õnnetuseks praegu meel mõnes kohas sünnib. Peeterburgist. Peeterburg'i ..Heroldi" praegune wäljaandja on selle lehe wäljaandmise  õiguse 170 tuhande rubla eest mitmele raha mehele ära müünud. „Goolos'e" sõnumite järele, mis Mõskma  saksa aealeht kuulutab, olla graaf Aleksander  Dmitrjew wabatahtliku söalaewade tarwis  100 tuhat rubla kinkinud. - Wäga kiidu wäärt asi. Moskwast tulewad sönumed, et wabatahtlikute  soalaewade asutamiseks selle tarwis saetud pääkomitee kätte 26. Aprillist künni 4. Juunini s. a. 522,166 rubla ja 98 kop. paberi  raha ja 19,646 rubla ja 33 kop. intressi  kantawaid paberid ja köwa raha sisse tulnud. Astrahaanist. Nii üle minema kord juba nimetanud oleme, et saal rikas heeringa saak olnud, tulewad nüüd selgemad sönumed, et nimelt Astrahaanlased ja Tshernojarskid see aasta mitte wähem kui 151 miljoni heeringaid  püüdnud ja sisse soolanud. 46 miljoni olla n'ad see aasta enam saanud kui mööda läinud aastal. NikolajewiS olla nii suur peenikese raha puudus, et wahetamise juures 15 kop. rubla paalt wahetajad kasu wötta, ja sisse ostmise juures 40 —60 kopiku pärast mitte rublat ei wahetada. Meie juures seda õnnetust praegu kull ei ole. Grferuumist. Kui kindral Lasarew oma wäega Erseruum'i sisse läinud olla teda linnas  elanikudest wäga auusaste ja pühalikult 210