likult püüdnud, ni paljo, kui ia! wöimalik, õnnetumaid  elluga kuiwa male sata; nad olla möllemad körwo seisnud, künni laew ärrawaonud;  siis olla nad ühhe lahtise palgi peale sanud,  mis kül esmalt ka wee alla läinud, agga warsi jälle üllestulnud; temma olla palgiga jälle wee peale tulnud, agga kaptein kaddunud ärra. Se loots ja kümme teist õnnetumat, leitud masti otsast, kuhhu nad ommas kõige suremas hinge ahhastuses ja surma kartuses ollid ronninud. Kuida jubba üllemal ööldud, olli auro-laew kes teisele surma hobi anüud, sedda senna samma paika jätnud ja omma teed eddasi läinud,  nago põlleks middagi sündinud; agga kõigest  selle laewa kapteini ollemisest on nähha, et ta sedda hirmust tööd melega ja otse kui wihha ning kätte maksmise pärrast teinud, sest muido ei õlleks ta neid hulka innimesi hallastamata  senna upputuse surma kätte jätnud. Ilmlik kohhus ja seädus nöuawad tedda jubba wastamisele, woi jummalik kohhus tedda sest lahti lasseb; peab kõige nende hulga hingede eest, kedda ta tapnud, üks kord wastust andma.  Wist on ta sellepärrast ilma wähhema aeawiwitamata ruttanud, et minnema saab, egga mitte wadanud, kas abbi tarwis on, woi mitte, et nenda kohto tagga otsimise eest marjule  sada, agga Jummal teeb awwalikuks, kõik mis sallajas tehtud, ja nenda on se ka jubba awwalik, mis laew se olnud ja kes se kaptein on. Laew on Hispania laew ja kaptein ka Hispania mees. Essimese nimmi on ..Murillo"  ja wimase nimmi ..Welipe Berrute." Lodetakse ommetige, et Hispania rigiwallitsus ei sa keelma, sedda meest kässo wastamise alla langemast ja ükski kässulik trahw ei sa temmale  liig suur ollema. Ommalt maalt. Mast. Raudteest. Sealt kirjutakse 25. Zanuaril: Eila olli se meil woimalik neid rõõmsaid sönnumid tua, et Ria-Dubbelni- Shlok-Tukumi raudtee lubba antud ja kinnitud  sanud ja tänna woime öölda, et ka Balti raudtee pealt üks arru Taps-Tarto peale raudteede kommissioni polest lubbatud ja kõige kõrgema kinnituseks ette pandud. Uus laat. Liwima kubbermango wallitsus  on, kuida Liwima kubbermango seitungi läbbi teada antakse, Lättimaal, Lemsalo lähhedal,  Übbenurme kihhclkonnas, Poikerni mõisale  lubba andnud igga aasta 18. Aprilil ja 18. Septembril latasi piddada. Anname siis omma Eesti wendadel nõu, kui kellegi! peaks hea hobbune ollema, sedda senna kaubale wia, agga kui lähhäb, siis öppigo tee peal minnes latti keelt, muido on kauplemine nattuke  pahha ei sa teine teisest arru. Tallinnast. Raudtee sissetullikust. Raudteed maksawad, kui neid ehhitakse, müratumad  summad rahha, agga kui nad walmis, siis towad ka hea kotti täie jälle kojo taggast. Tallinna seitung juttustab Balti raudtee sissetullikust,  mis selle wallitsusel, mödaläinud Detsembril,  Baltiski ja Tosna jama wahhel olnud.  Selle tee peal on nimmetud kuul 22,20? reisiat sõitnud ja kaupasi ühtekokko 892,057 puda wetud ja nende eest on ülleüldse 108,622 rubla 54 koppikad rahha sisse tulnud; se teeb siis umbes päewa peale 3503 rubla 95 kopp. Kõik aastane sisse tullik olnud neil ühtekokko 1,022,255 rubla 84 kopp. ja se teeks iggapäewa  peale aasta läbbi 2793 rubla 5 kopp. walja, mis siis 328 rubla 42 kopp. rohkem õlleks, kui aastal 1871. Woi kõik need rublad ja koppikad neile tasko jäewad; seal on hulk ammetnika, kes head palka sawad ja siis tarwitawad ka waggonid ja massinad omma  ossa ja kuhhu jäeb siis weel massina kütte, mis igga paew ülles lähhäb. Kui suurt warra ülle jäeb, on teadmata. Mõrtsuka tööst. Tallinna seitung juttustab meile ühhest wägga hirmsast asjast, mis Eestimaal Merjama kihhelkonnas Sötkülla waldas, Kauri tallus sündinud. Seal olla, arwatakse 8./9. Januari ku päewa ösel, üks wanna 60 aastane tallo emma, nimmega  Kai Juust, kes üksi koddohoidjaks olnud, ärratappetud; pea olnud kehhast emal. Nipaljo  kui praego teada, ei olle maea asjadest middagit ärrawarrastud, agga mitmet suggu rendi kandjaid rahha pabberid, umbes nelli tuhhat rubla wäärt, on omma teed läinud. 55