Perno Postimees ehk Näddalileht M 24. 1877 2?" e sPernus, reede 17. Juunil.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus J. rubla 3G kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Negistev: Sönumed söaplatsist. Omalt maalt. Peruust: Pühapäewa rikkumisest. Tartust: Wilja pällude seisusest.  Talinnast: Sestsamast asjast. Peeterburgist: Mis hawatud meestele saadetud. Moskwast: Iseenese tapmisest.  Nishni-Nowgorodist: Häbemata tööst. Tihwlist: Põgenejad Armenierlased. Wö eralt maalt. Posenist:  Kiriku lõhkumine pitkse läbi. Austriamaalt: Söaplatsist. Prantsusemaalt: Ponapartlasen. Tsettinjest: Lahingist. Uuemad sönumed. Kiriku sönumed. Tellimist teadaandmine. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" poole aasta peale, see on 1. Juunist kuni 31. Deetsembri kuu pcwwani pidada tahtwad  tääda, et tema hind poole aasta peale on: postirahaga 1 rubla ja ilma postina  hata 65 kop. Telimesi palutakse wara teha, ja wöib ka weel aasta hakatusest saadik  kõik numred saada. Lehe wäljaandja. Sönumed söaplatsist. Pühapäewal, 15. Mail, on üks kuriir selle plaguga, mis wene söamehed türgi laewa pealt „Lutfi Dshelil" oliwad ärawötnud, Tsarskoje- Selusse tulnud, et seda wöidetud plagut suure Majestäti kätte anda. Kuida Plojeshtist kirjutakse,  on ka säält üks kuriir selle plaguga, mis nad türgi laewa „Khiwsi Rahmann"! pealt oliwad ärawötnud, Peeterburgi sõitnud. Seesamina  kuriir toob ka üht pombi kaasa, mis Brailas just siis mahakukkunud, kui keiserlik kõrgus ülem kommandir sääl olnud. Seesamina  olla, kuida säält teada antakse, sell korral uhke monitor laewa ..Khiwsi Rahmann"! pealt senna lastud. Sest kõneleb Peeterburgi Herold,  ja Austria politika sönumete toja toob Bukarestist neid sõnumid, et keiserlik kõrgus Suurwürst Rumäni raudteede kindraldirektori, selle pärast, et säälatsed raudtee asjad wäga suure hooletuse sees ja palju õnnetusi nende peal olnud, Blojeshti kutsunud. Mikspärast, wöime isegi arwata, ilma, et sest peaks kirjutadama.  Kõik Rumäni raudteede walitsus peab lühikese aea sees wene walitsuse kätte minema.  Serbini kindluse Kladowa kommandant,  on türgi kõhtudele teadaandnud, et nii pea kui Türklased, prii laewade käimist Donausaarede  peale peaks kinni panema, Serbini walitsus siis tunneb enese kohuse olewad, seda