wäed Parist al ni tööta seisawad ja küsstwad, mikspärrast nad weel Parist linna peale ei hakka laskma? ja ütlewad rahwast selle ülle nurrisewad, et aeg asjata wiwitud saab, ja arruto suur wäggi seal linna al, kus ta unnikus  koos, mitme sugguste ilmade ja többede läbbi paljo wähhendud saab; sest et surm seal mõnda meest maggama panneb, mis ka issiennesest  mõista, et se teisiti ei woi olla. Seal ei olle tuhhanded, ei ka kümne tuhhanded, waid saea tuhhanded koos, kas siis immeks panna, kui surm wahhest ka sealt ommale ossa nõuad. Rahwal koddo on hea räkida, agga rigiwallitsus, kes söa asjus kaugel nende ees, peab sedda wist parrem teadma, mikspärrast ta Parist linna al ärraandmise järrele otab ja mitte jubba ammugi ta peale ei olle laskma hakkanud, ja se õlleks wägga pahha, kui rähmas  söa wäggede üllemateft, kes vmmetige ni sured wöidud wöitnud, kaksipiddi mõtleks! Se on kü! missist ja ka tõeste tossi, et söa tulli enne ei kusto, kui Paris Sakslaste kätte langenud,  sedda ussub rahwas, tahhab agga vmmetige  teada, mikspärrast wäggi ni kaua seal seisab, ja mitte weel ei olle hakkanud linnale tuld andma; trööstimisest ei olle neil kül. Rahwas pöllastab wägga selle ülle, et seal ni paljo mehhi surrewad, ilma et nad tulle ette astunud ja Prantslasi ärrawöitnud.  Äwwaliko  sönnumite järrele, mis Parisist saksa wäggede terwise ülle antud, ei pea polegi ennam  ni pahha ollema, kuida jut rahwa käes Mi. Köhho többi mis ommal aeal paljo surmanud,  olla koggoniste ärralöppenud. Tuhmuse  többi, mis ka wägga mässas ja söawäggedele  hirmus suurt kahjo teggi, on kustumas ja kahhanemas; ka teised haigused on otse nendasamma wähhenenud. Piddalites olla umbes praego ll) tuhhat haiget wähhem, kui Oktobri ku löppetuses olnud. Berlinist kirjutakse 30. Nowembril, et wangide arro, mis Sakslased Loire söawäggedest  wangi wötnud, iggapäwaga suremaks kaswada; 24. Nowembril olnud jubba peale 20 tuhhande. Kui jubba peale 20 tuhhat meest wangi sattunud, kui paljo on siis weel järrel jänud?! Darmstadtist , 1. Detsembril. -Hesseni prints Ludwig annab suurhertsogile telegrahwiga  ommast tööst teadust. Ta olla omma weikese hulga söameestega Shambordi lossi tormis ärrawötnud, kus jures temmal üks mees hawatud sanud. Wangi olla nad wötnud paljo ohwitserisi ja 200 meest ja peale selle on nemmad sanud paljo suri-tükkisi kõige hobbuste  wankritega, 44 mona- ja mitto muud wankert. Ülleüldse ei olle nende kahjo, wimaste  mödaläinud päiwe sees, kus nemmad wahhest waenlasega tapluses olnud, mitte suur olnud. Prantsufemaalt. Seitungide sodda rigiwallitsuse wasto kaswab iggapawaga suremaks  ja kõige suremad sured-tükkiv lastakse sõaministre Gambetta peale, temma peab kõige suremat südi sest kandma, et se hirmus nverrewallamine  weel ükskord lõppenud ei olle, kus neil ka õigus wöib olla; sest nipaljo kui meie suggune söa asjo tunneb, ei tahha se ka meie arwates õige olla, et nad seal ikka weel omma kiuso aeawad ja ilma süta innimesi tappa lassewad,  näwad jo kül, et neil suggugi õnne ei olle ja et rammo ka jubba ni nõdraks läinud,  et ei sudagi wasto panna; agga südda ei anna järrele. Katsuwad ka wahhest seitungidele  russikaga suu peale lüa, et wait peawad  jama, agga se ei tahha middagi aidata. Kirjad, mis nad Toursist sanud, könnelewad Arabia söameeste hirmsast teggudest, mis nad Orleansi tapluses, Sakslaste wasto teinud. Olnud waprad mehhed tapluses, raiunud surnud  ja hawatud meeste pead otsast ärra ja winud, nenda kuida kegi kanda jõud, kas kolm, nelli woi wiis pead Orleansi kindlusesse teistele  näidata, et teised nähha woiwad, kui paljo nad Sakslasi tapnud. Mitmel olnud wiis ja kuus pead käes kanda. Oh hädda! Ka neid ei olla nad rahhule' jätnud, kes jubba söaplatsis omma wimast und magganud nende pead raiunud nad weel otsast ärra! Kas tössi woi walle? mönned Prantsuse seitungid könnelewad ni julgeste, nago olleksid nad issi pealt kuulnud, kui Partsis  kaupmehhed issikeskes mandunud ja tõstan  ud, pärrast sedda kui södda ommad silmad kinni pannud, kümme aastad järgemöda mitte 406