olleme, peab Halliste kihhelkondas üks ollema; agga muis! kussagi mitte üht ainust. Agga pallun siin mulle lubba anda üht küssimist ette panna: ..Kust se tulleb, et tohtrid maa! ei siggine?  ja mikspärrast hoiab rahwas ennast öppetud  tohtrist ni wägga emal? Kas wast sellepärrast,  et nad kaugel linnades ellawad?" Siin peab kül rahwas süüd jälle omma kaela wötma ja ütlema: ..Kõik meie rummaluse sü, sest meie ei mõista weel sedda ärratunda, mis . üks öppetud tohter wäärt on." Ja seal könneleb  üllemal nimmetud seitung eddasi: ..Et meie maal ellaw rahwas öppetud tohtritest ei holi, egga nende abbi ei nõua, sest tulleb siis ka, et külge hakkawad többed ni hirmus nende keskes müllawad ja neid tappawad. Kussagil  Eüropa rikis ei olle laste surm ni suur, kui Wennerikis, sest et seal külge hakkawad többed kõige parremat kohta leidnud pessitada ja laiale lagguneda. Ja se wanna holimata mood lähhäb wannematest laste peale eddasi, egga lõppe enne, kui kolid ka selle polest üht tullusat külwi külmanud, ja orras hästi kaswanud  ning wilja kandnud; ni kaua kui sedda weel ei olle olnud, jäeb wanna harjund wiis perremehheks. Ssmla piritus. Kuida wenne seitung  ..GoloS" könneleb, olla rigiwallitsus sedda katset teinud, samlatest piritust tehha. Lähhäb  se katse õnneks ja hallatakse temmast ülle kõige Wennerigi sedda kibbedad märga teg- gema, siis sawad wiljad, kellest sedda tännini tehti, eddespiddi wist hinna polest allanema ja leiwa palluke oddawamaks minnema, mis ka wägga sowida õlleks. Kroonstadtist. Msrri kinni. Ssme merri ei pea laewadele weel lubba andma Kroonstadti minna ja otse nendasammoti peab ka Kroonstadti ja Peterburgi wahheline merri alles kinni ollema. Sealt kirjutakse M. Aprillil jeä seisusest nenda: Lõuna pool kulges hakkab lagge wessi ennast ikka ennam ja ennam  näitama ja lähhäb jubba weikest reidi kaudo künni Oranipu ranna arem. Pissukesed  auro padid, mis Kroonstadti ja Oranipu wahhet käiwad, ei sa weel ilma jeä tüllitamata  läbbi; sealsammas körwas käiakse weel ka jeäd möda sedda wahhet. Krasnaja Kor- kast olla telegrahwiga sönna antud, et seal ka jubba tükkati laggedat wet nähha olla. Kiewist. Suurwürstlik wöeras. Sealt kirjutakse 19. Aprillil, et meie sure ja armolise Keisre Herra wend, Suurwürst Nikolai  Nikolajewitsh omma poeaga Suurwürst Nikolai Nikolajewitshiga, 11. Aprillil, hommiko kello 7, peale selle, kui nad kaks päewa seal aega wiitnud, ärrasöitnud. Selle aea sees, mis nad seal paigal olnud, osta nad kõik maggedikud,  mis Kiewis ja seal ümberkaudo ja nenda samm oti ka kõik kindluses läbbi käinud ja järrelwadanud. Ka ei olle ta sedda alwaks piddanud nende teatrisse minna ja seal üht kontserti, mis Kiewi waeste heaks antud, pealt kulada. (Ria seit.) Podolinist. Wee upputusest ja õnnetumast  surmast, mis seal se kewwadi olnud, konneleb wenne seitung ..Golos.' Üht sesuggust wee upputust, kui meil se kewwadi olli, ei olle need kõige wannemad innimesed näinud. Pissukesed jõed jooksid kaugelt ülle kallaste ja teggid, sest et wägga järsko tõusid,  suurt ja müratumat kahjo, ja rahwas, mis jöggede äres ellad, olli wägga kimpus. Weikeses Zampoli linnakeses said wiis innimest  wee upputuse läbbi surma. Weel al pool sedda linnakest on Tsekinowka külla ka jõe kallast möda ja seal olla liggi kaks sadda innimest kõige omma ellajate ja lomadega ärrauppunud  ja kõik nende maead peawad kokko langenud ja ärrapurrustud ollema. Samarast. Wilja kauplemisest. Kui paljo neil se aasta wilja wäljamaale sata, sedda andwad nad omma kubbermango seitungi läbbi teada ja sedda olla 1,054,091 tsetwerti ehk 10,461,974 puda. Wilja kauplemine õitseb seal kül igga aasta, agga ommetige ööldakse, et wimase möda läinud wie aasta sees ni suurt kauplemist ei olle olnud. 1870 aastast on 672,014 tsetwerti, 1869 aastast 232,369 tsetwerti, 1868 aastast 151,111 tsetwerti ja 1867 aastast 308,414 tsetwerti rohkem; otse nenda kuida ühhel ehk teisel aastal willi parreni  korda läinud ja Jummal nende poldusi õnnistanud. 156