arest pakkataud ja lõhki on? Kõik sest,'kk noremalt  kaua ilma rautamata puugitakse ja nimmelt  selle wabbandamise al: tal on wahhedad kabjad, peawad enne nattuke ärra kulluma, et raud parrem alla passib ja parrast lasseb ta omma Hobbust agga talwel rautada, sui peab ilma labbi aeama, kui ka hobbune köwwä uusist  maantee peal, otse kui keppide otsas käib, sest ei holi perremees, egga mõtle nende sönnade  peale, mis kunningas Salomon omma öppetuse sonnade ramatus 12 p. 10 s. ütleb: tunneb ka omma lojukse hinge waewa; agga õelate hallastus on hirmus." Wöib ka olla, et wägga liig saggeda rautamise läbbi hobbuse kabjad purruskud  sawad, siis õlleks wägga hea, kui seppad,  issiärranis tallisel kölledal aeal, sesuggused  rauad all/ lööksid, kus hagid kraidega raua külges ja kerge õlleks neid küljest ärrawötta,  terrawaks tehha ja jälle alla kruida, ilma et tarwis õlleks rauda alt ärrakiskuda; sedda peaksid seppad parrem teadma, kas wöib nenda tehha, woi mitte. Ommalt maalt. PerNSMMslt» Eestirahwa eddasi nihkumisest. Mödalainud päiwil saime allamal seisawat kirja Me palwega, et sedda ka teiste Eestlastele peame luggeda andma. Meie ei tahha senna ka ennam würtsi egga muud peale panna, waid anname nenda, kuida se walmis kedetud. Et wstke siis heaks, ja römustage meie rahwa eddasi nihkumisest. Kirri on: ..Armas Postimees! Sa õlled ikka üks sesuggune  innimene, kes allati usi asjo teada tahhab ja õlled ussin, kui middagi kuled, ka sest teistele könnelemas; sepärrast ei woi ka minna sedda üdist, mis tean, mitte omma teada piddada, muido kui sedda muialt kuulda saad, mind wahhest jälle augutad, et tähhelpsnnemata  ollen olnud. Wata, ma tean, et sa Eestirahwa asjade eddasi samist armastad, ja süddamest sowid, et wöiks hästi korda minna, mis maa- ja rahwale kassuks woib tulla. Et wata siis wanna paunamees, mis Äddemeste ranna rahwas ette wötnud ja tei- nud. Sa tead jo, et laewad meie Maa ja rahwale suurt kasso towad ja sedda on ka .meie wennad, kes ergemad ja terrasemad, ärratunnud,  sepärrast wötsid nad nõuks, ust laewo  tehha ja on se talwe nelli uut laewa meie jures walmis tehtud, mis nüüd pea sawad wette jooksma; ei olle ka ennam ni weikesed, kui need, misga sa meie rahwast pudega õlled Perno jõe silla äres näinud; ei mitte! waid paljo suremad ja rammusamad. Wöin sulle ka nimmetada> kes need mehhed on, kes neid ehhitasid. Essimene on Tawet Martinson, se ehhitas kaks, ühhe kolme maskiga shoner laewa, ladib 250 Mikust ja ühhe kahhe mastiga  Gallais laewa, ladib 70 sällitust: Teine on Kustaw Martinson, se ehhitas ühhe kahhe mastiga shoner laewa, ladib 200 sällitust ja kolmas Ja a n Martinso n , ehhitas ühhe kahhe mastiga Gallais laewa, ladib 200 sällitust.  Wies üks kolme mastiga shoner laew, mis Jaan Martinson ja Rein Klein kokko ehhitanud, ladib 230 sällitust. Se on agga Drrajoe randas tehtud ja peab jubba merres ollema. Nendega ollen ma nüüd malmis  , agga, kannata nattuke, ma ollen weel middagi kuulnud, agga mitte silmaga näinud ja kuuldud jutto wöib wahhest ka uskuda ja teistele könneleda. Ollen kuulnud, et Heinastes  se talwe ka üks suur laew malmis tehtud,  mis jubba merres peab ollema. Ma ei olle ta surust omma silmaga nämud, sepärrast ei woi ma sellest ka suremat juttustada, m paljo tean agga ommetige, et ta ühhe Eestlase, U. Weide tahtmise järrele ilmale sündinud; sel mehhel on neid jubba ennegi monni merre peal ojumas. Kõige immelikum seal jures on, et nelli wenda se aasta ommad ued laewad  merre teele tahtwad sata. Löppetuseks sowin head termist. Z. M Missst. Ho b büste auksjon. Kiwima rüütlite hobbuste kaswatamise kommission annab  Liwima kubbermango seitungi 38 läbbi teada, et se igga aasta petaw awwalik, Torn mõisas kaswatud, nelja Nastaste auksj on, 3. Junil se aastas lõuna kello 12 Tsrri mõisas saab ollema. Pääw enne sedda, se on 2. Zunil, peawad 147