nud ja ukse seestpoolt lukku käänud. Ommetige  sadud mees sealt kätte ja uur holega otsimise  järrele keldrist üllesleitud; ta on ommale  nimme andnud Wasstli Nikiworow. Keisre Herra ollemisest Wini linnas juttustab..Wallitsuse teadaandja": Schönbrunnist,  21. Mail: Suur Majestät Keisre Herra on, peale selle kui keiserliko wamili jures sömaaega  olli piddanud, Austria keisriga Schonbrunni  teatres käinud. Pärrast sedda olla sured Majestätid keiserliko kõrgustega, Suurwürst  Aujärje pärna omma abbikasa Suurwürstinaga,  Suurwürst Wladimir, ertshertsogide  ning wöera printsidega Wennema sadiko jures Wini linnas palli peal olnud.  Winist,  22. Mail. Eila öhto otti Schönbrunni lossis suur söma-aeg ja pärrast suur palli piddo. Sel päewal käis suur Majestät Keisre Herra Belgia kunninga, Sakseni suurhertsogi ja kõige hertsogide jures wöeraspeul ja neid watamas. Laupäewal 26. Mail on suur Majestät lubbanud  Stuttgardi reisida, kuhhu ta kolmeks päewaks tahtnud jäeda ja siis sealt 36. Mail Emsi soita. Tartust. Piible seltsi tööst. Tartu piible selts annab omma m. a. tööst ja teggemisest  lühhedelt teadust, kuida nende töö minnewa  aasta eddasi läinud. Se praego nimmetud selts ei murretse mitte ükspäinis Tarto ja Wörromaa  rahwale nende kele murde järrele pühhakirja  ramatuid, waid kannab ka Tallinna Eestitele pühhakirjade laotamise eest suurt hoolt. Ilma, et sel seltsil ommast käest tarwitaw kaptal  õlleks, kellega ilma takkistamata tööd woiksid tehha, lähhäb assi ommetige römulikult eddasi. Essimene kaewo, kust nad omma janno kustukuseks  tilka wet woiwad wötta, on Inglise suur piible selts, mis neile sedda woimalikuks teinud, et ued testamendid, kelle tük koppiko peal 51 koppik maksma tulleb, 30 koppika eest woiwad ärramüa ja täie piiblite trükki ja pokimise kullo aitab jälle Peterburgi suur piible selts tassuda, et ramatut oddawamalt rahwa kätte woiwad murretseda. Peterburgi suur selts ei olle mitte neile ükspäinis jälle rahha andnud, waid ka weel üht wanna rehnungi  mis 1100 rubla suur, wölla ramatust mahha kustutanud. Praego olla neil piibel käes trükkida 6000 tükki peawad trükkis ollema — selle tööga lodawad nad süggisekS walmis sawad ja sellega siis selle sure pudusele,  mis praego piiblite polest on, otsa sawad teggema. Tarto piible seltsi holeliko töö läbbi on aastal 1872 wälja laotud: 1923 pibelt ja 1615 uut testamenti, ühtekokko 3645 pühhakirja  ramatud. Rahha sisse tullik olnud 3686 rubla ja wälja minnik 1117 rubla. 2000 rubla olla ta ue piiblite trükkimise peale trükmeistrile ettemaksnud. Libawist. Jummala kaitsmisest. Kui immelikul wisil Jummal wahhest innimese lapsi kaitseb, sedda öppetab meid siin allamal sündinud  assi. Libawist kirjutakse 22. Mail Libawi  seitungi läbbi: Eila südda löune aeal, on H. proua parralt suur kauba-ait, mis saddamas  olli ja kus Libawi kaupmehhe S. Saat'i heeringad ja odrad sees olnud, hirmsa pragginaga  kokko langenud. Õnneks on se õnnetus  ühhel silmapilgul sündinud, kus ei tööegga  kaupmehhi sees polnud, muido olleksid paljo innimesi seal woiwad surma sada. Üllewal  pöningul on nähtud wilja kottid seiswad, mis weel mitte põlle wälja puistatud olnud. Mis wea parrast se maea kokko langenud, saab wist hiljem awwalikuks sama, kui sedda holega läbbi katsutakse. Arruto rahwas olla senna kokko jooksnud, sedda, kui üht issiärraliko immet  watama. Peterburgist. Keiserlikud reisiad. Olleme sest jubba ennegi könnelenud, et keiserlikud  kõrgused, Suurwürsti Aujärje pärria lapsed Kopenhageni sawad sõitma ja nüüd könneleb Kroonstadti seitung, et nemmad 18. Mail, parrast lõunat kello pool nelli, keiserliko  auro jahtlaewaga ..Standard" Kroonstadti reidi pealt teele läinud; nende saatjaks läinud somus wregat laew ..Sewastopool", kellel omma  16 suurtükki peal. Needsammad keiserlikud  kõrgused olla Peterburgist Kroonstadti keiserliko  auro jaht-laewaga ..Aleksandria" sõitnud,  kedda ..Newa" ja ..Strelna" saatmas olnud.  Peale selle, kui nad Kroonstadtist ollid ärrasöitnud, on need laewad, kellega nad Peterburgist  ollid tulnud, kohhe Peterburgi tag- 190