- Kõne lõpetuseks hüüdis auulik könepidaja koosolejatega meel kolm korda: ..Hurra!" siis mängis müstik Keisre Härra auuks: La elagu!"  ja ..Jumal jää Keisriga :c." Sette järele  toodi hobused tallidest wälja näitusele, kus neid ülewaadati ja leiti mõned hõbe ja mõned wask auumärgi ja mõned kiidu wäärt olewat. Teisel ja kolmandamal pääwal hakkas näitus  kellu 9 hommiku ja lõppes õhtu kellu 9 —l9 ära. Näitusele sisselaskmise piletist said pääle 1599 tükki äramüütud. Kas näituse komitee oma kulu on kätte saanud wõi mitte, seda meie ei jea. Jumal andku, et ka EeStirahwa waim niisuguste  näituste läbi hakkaks elawamaks minema,  et nemad puremine loomi kaswataksiwad  ja korralisemaid masinaid muretseksiwad. H. K. Kuuramaalt. Põud. Lätti tseitung wMahj. Wees." kõneleb, et kuiw, suiwilja nenda ärawötnud, et wihm, mis pärast  tulnud, kedagi enam suurt ei pea aitama.  Kartuhwlide lehed olla üsna ärakuiwanud.  Heinasaak oleks see aasta küll hää olnud,  kui heinamaad mitte kewadise suure wee läbi, mis köikesugust oksamurdu ja soga pääle aeanud, 'poleks ärarikutud. Mõnes kohtas olla see koguni wöimata, heinamaid risust jälle puhtaks teha. Lojuste katk. Teine tseitung „Balt. Semk." räägib, et sääl mitmes maakondades ja waldades, nimelt' Talsen'i maakondas ja wäikse Buschofis ja Lieven - Behrsen'is, Dobens'e  maakondas, Siberi katk ehk pörna-pöletik  lojuste kallal olla. Seesinane katk ei pea aga üksi mitte loomi, nii kui: weiksid, hobusid, lambi, sigu j. n. e. mahamurdma, waid ka inimeste külge hakkama. Buschoffis Talsen'i maakondas olla 29. Juunist kuni l. Juulini 8 peres lv lehma, 1 hobune ja 3 siga selle tõbe katte lõppenud. Säältsammast räägib nimetatud tseitung ühe kohtu poolest 26. Juunil saadetud kirjast edasi, et Berghofis  (ühes karjamõisas) 16 lehma selle tõbe kätte langenud, kellest 6 ärasurnud ja 4 weel põdema jäänud. Friedrichstat'! kohtu kirjast 27. Juunil, suures Salweni's 5 peres 4 Ho- bust ja 6 lehma, ja Liiwimaa kuberneeri kirjast  3. Juulil, suures Jungferhofiö 5 hobust, 9 lehma, 1 lammas, I siga ja Kemmern'is 4 lehma ärasurnud. Peeterburgist. Söawägede waatamine.  Kuida „Wene Jnw." jutustab, olla Keiserlik kõrgus 4. Juulil Krasnoje-Sselo ja Ust-Jshora's seiswat söawägi waatamas käinud.  Suur Keiserlik Majestät tulnud kellu 19 aeal oma suure külalise Rootsi kuninga, kes-Andresse paela kandnud, sinna. Söawägi wotnud Majestätid hurra hüüdmisega wastu ja laulnud esite Rootsi- ja pärast Wenerahwa laulu. Kui Majestätid ühe ringi ümber söawägede  olid sõitnud, wötnud Keiserlik kõrgus kes oma prouat ootanud, kommandeerimist enese kätte. Selle pääle saetud söawäed paraadi  marsiks walmis ja marssinud siis Majestäti  juhatuse all keisri prouast ja Rootsi kuningast mööda. Selle waatuse all olnud ülepää 33,828 meest, kus 25,292 meest jalawäes,  4,715 meest hobusewäes ja 3,911 meest suuretüki wäes 162 suuretükiga, ja weel 35 kindrali, 1182 staabs- ja ülemaid ohwitseerisi.  Seletus Wene ja Hiina walitsuste  wahel. Kuida..Turkestaani tseitungkõneleb,  olla üks Wene saadik Pee-Kingal Hiina päalinna saadetud, säälaeatse riigiwalitsusega  ühe, aastal 1872 Schicho linna ligidal  Wene kaubawoori (karawaani) ärariisumise  pärast seletust tegema. Nimetud aastal ja linna lähedal olla üks nimepoolest auukandja  Hiina mees, nimega Schuschagun seda kurja tööd teinud, kus ta mitu Wene kaupmeest  äratapnud ja arwata 9v,01)v rubla wäärt kaupa ärariisunud olla. Wenewalitsus nõudnud selaeal, et Hiinawalitsus  seda pidand äratasuma, aga see 'pole siiamaale weel mitte sündinud. Kõik Wenesaadiku  maanitsused, küsimised ja nõudmised 'pole Pee-King'is midagi aitanud ja need wastused,  mis ta saanud, näidata selgeste, et Hiina riigiwalitsus seda asja ikka weel pitkemale  tahta wenitada, wöib olla et t'al selle asja üle mitte täit wöimust ei ole. Nimelt  olla meie saadikule ööldud, et Schuschagun,  keda tema süüdlase ütelda olewat, kohtu 244