metest, wallawannemaks wallitsetud, kinnitub ja wannutud sanud ja nimmelt: Suure Gramsdeni  mõisa parris herra Aswikeni majoradiherra  paron Arthur v. Korff, Aswikeni wallawannemaks  ja Suure-Dahmeni mõisa parris-herra  Aleksander v. Stuart, Suure-Dahmeni  wallawannemaks. Wist ei olle maldas sesuggusid mehhi leida, kes selle ammeti peale kölbawad ja neil üks kindel armastus ja lotus  omma mõisa herrade peale, et nende wahhel  õigust tewad ja sepärrast on nad neid omwalla  wallitsejaiks wallitsenud. Peterbnrgist. Suurwürsti Aujärje pärria reisist. Peterburgi saksa seitung könneleb,  et Suurwürst Aujärje pärria omma sure keiserlike abbikasa ja lastega nattuke omma manna äia-tadi jure Kopenhageni linna ja sealt ka nattuke Inglismaale tahhab minna ja selle tarbeks olla keiserliko auro-laewale..Standart" käsk kätte antud, seks ennast walmistada ja walmis panna, et kui sured reisiad minnema tahtwad hakkata, siis ennam aea widet põlle. Somus laew ..Sewastopol" peab künni Kopenhageni  liggi sõitma. Keiserlikud lapsed peawad Kopenhageni jäema ja Suurwürst Aujärje  pärria lähhäb sealt omma sure abbikasaga Inglismaale; kui kauaks nad senna jäwad, põlle mitte teada. Persiamaa Shah on, kuiva seitung «Wenne mailm" sest teab juttustada, 14. Mail parrast lõunat kello 3 aeal, rigi panka watamas  käinud ja sealt olla ta Peter-Pauli kindlusse  sõitnud, kus ta kirrikut ja rahha lömise maea läbbi wadanud. Rahha lömise maeas on temmale üks kuld metailje antud. Siit läinud ta jälle palleesse taggasi. ..Golos" ütleb, et meie suur Majestät Keisre Herra, Shahile üht wägga kennüste ehhitud kingitust kinkinud. Sedda wastowottes olla Shah öölnud, et se kingitus temmale jädawaks mällestuseks saab ollema, et ta Wennemaal suure Majestäti Keisre Herra jures olnud. Shah olla Wenne Keisrile jälle üht wägga kenna pipu kinkinud. Peterburgi Prantsuse seitung könneleb, et meie Keisre Herra sure piddo söma aea peal Persia Shahi terwiseks klasi üllestöstnud ja wälja jonud, mis peale ka Shah meie Keisre Herra terwiseks jonud, ja seal jures Prantsuse  kele need sönnad räkinud: ..Minna joon sure Majestäti Wenne Keisre terwiseks." Et temma ussu seadus tedda kelab jodawat wina jomast, sepärrast on temma klaas suhkro weega täidetud olnud. (Kas ei peaks meie siin ommad silmad mahha löma ja häbbenema; Persiamees peab köwwaste usso seadust ja ei jo kanget j oma aega; kas Meie ka sedda teme? Oh parraks!!! —) Suur wöeras. Kuida ..Wall. teadaandja  jutlustada teab, on 56. Mail suur Majestät  Persiamaa Shah ka Tsarskoje-Selus käinud sedda watamas; kello wiis ollid nad senna sanud ja kello kuus olnud meie sure Majestäti  jureS söma-aeg, kellest 60 innimest ossa wötnud, kelle seltsis keiserlikud kõrgused Suurwürst  Aujärje pärria omma abbikasaga, Suurwürstid  Wladimir Aleksandrowitsh, Nikolai Nikolajewitsh, Suurwürstina Aleksandra Petrowna,  ja nendasammoti ka Persiamaa sured mehhed ja Shahi liggi reisiad olnud. Kello 8, 30 minuti on Khinesi teatres teatre-mäng olnud, mis mollemad sured Majestätid watamas  käinud. Pärrast teatre mängo on sured mehhed Peterburgi sõitnud. 57. Mail, kello 55, 30 minuti on suur Majestät Persiamaa Shah Peterburgist Berlini sõitnud. Meie suur Keisre Herra issi ja keiserlikud kõrgused Suurwürstid on tedda künni Warshawi raudtee  howi saatnud; seal olli Jummalaga jätmine ja sõbralik lahkumine. 59. Mail odeti tedda jubba Berlini. Mofkwast. Terretamine. Moskwa kindral kubberner würst Dolgoruki olla, kui Persia Shah senna olli tulnud, Räsani raudtee  howis temmal wasto olnud ja tedda seal ühhe lühhikese könnega terretanud. Könne olnud: „Suur Majestät! Mul on se auu, kui selle linna kõige üllem wallitseja, suure Majestätile,  seks, et kalli terwisega sia ollete jõudnud, kui Wennerigi esstmeses pea - linnas õnne sõnuda.  Moskwa on uhke selle auu peale, teiste Eüropa pea-linnadest se essimene olla, sedda essimest Persia rigi üllemat wallitsejat nähha, kes omma rahwa ja issamaa kassuks ettewötnud,  wäljamaa rikidest ja pea-linnadest labbi 182