damine ja soow on ka tõeste seda wäärt, et igaüks meie suure Weneriigi pereliige, teda oma südame sisse wöttaks ja taast tõsist aru saaks ning lugu peaks. Sellesamma käsu §56 punkt järele, saawad kõik need noored  mehed, kellel üks tunnistuse kiri selle üle ettenaidata on, et ta seda tääb, mis rahwa koolide ehk töiste ncljandama jagukonna koolide  õppetuse käigis nõutakse, kergitust omas teenistuses, see on: nad teeniwad tegemas mäes ükspäinis neli aastat ja pileti peal (tagamara  mäes) 11 aastat, siis kui need noored  mehed, kellel mitte niisugust tunniskirja ettenaidata ei ole, 6 aastad soldatisse ja 9 aastad pileti peal peawad jääma. Eks pole siis tõsi, et see ammugi parem, mõnusam ja kasulikum on, oma last aastat kolm, neli nüüd lapselt hoolega ja järistiku koolis käia laska, kus ta kasuliku öppetust ja maimu haridust saab, ning pärast, kui ta oma eksami on jõudnud  ärapidada, mehe pölwes kaks aastat warem  soldatist tagasi tuleb. Muidugi ei wöi see laps iialgi niisugust tunnistuse kirja kätte saada, mis tale soldatis eesõigust annaks, kes oma manemate rumala tahtmise järele ühe aasta ehk poole ühes koolis ja teist n'a palju jälle teises ning kolmandas käib, nagu seda iseäranis linna koolides wäga sagedaste ettetuleb. Ühes kohtas olla koolmeister kuri, sant ehk laisk, teisel raha maks raske, kolmandas  ei olnud paik paras ehk öppetus hea, malitsus nõrk ehk ränk j. n. e. Ehk jälle laps käib, käib koolis künni aasta ehk pool meel puudub ja siis korraga: ..Koju tarwis töösse! Mis t'ast nii palju koolitada! Juba ta nüüd mõistab ka; kes mind o' koolitand, elan ka" j. n. e. Seda moodu saab täitsa ärakikkutud esiteks lapse waimulik ja aealik kasu, töiseks meel koolitajale meele haigust ja kurwastust tehtud, kes tõeste kõigest ihu ja hinge mäest, oma kaswandikude kasu ja hää edenemise eest hoolt kannab ja üksi sest ennast rõõmustab. Ka ei ole kellegi koolitajal wöimalik  niisugust last kursi kääbusele wiia, kes ühe päewa koolis ja töisel jälle mamma tühja talituste pärast uulitsaid mööda ehk kodu kaudu ümber jookseb. Woi meel siis, kui wöera keelde pääle õppima tuakse üht, kes juba kolm-, neli- ehk wiisteistkümmend aastat mana. Üht wana öppetada, on niisamma hää, nagu surnud arstida. Iseäranis weel wene keele oige ja puhta wäljarääkimisele, ei pole suureks  kaswanud lapsi peaaegu enam sugugi wöimalik  öppetada. Äga wene kee! ongi see pea asi, mis laste käest nõutakse, kes koolist wälja tulles tunnistuse kirja tahawad saada, et wäe peale astudes, oma tarkuse poolest lühema teenistuse  aea osaliseks saaksiwad. Nimelt nõutakse  neilt, et peawad selgeste ja mõistusega wene keeles lugeda ja läbi loetud tükki oma sõnadega wenekeeles ärarääkima ning pisut grammatika teel äraselletada mõistma, ning kaunis hästi etteütlemise järele wene keeles kirjutada  oskama. Ka nõutakse neilt esimesed jaud rehnungi ilma murdeta, mis kirjalikult ja peast wene keeles peawad äraseletatud saama.  Kreeka õige usulistelt nõutakse peale selle weel usuöppetust ja Slawonia keeles lugemist  aga Lutteruse ja muu usulistest ei nõuta seda. Siin Pärnus olla minema sügise kolm noort meest niisugust eksami hästi ja korralikult ärapidanud  ning tänawu aasta 55. Juunil pidasiwad  wiis Pärnu wene eesti kihelkonna kooli poissi ka kõik seda korralikult, nõnda, et tunnistuse kirjad saiwad. 16. Juunil oli Tahkuranna kihelkonna kooli poiste eksami päew nimetatud, kust neli poissi pidiwad tulema,  aga õnnetuma juhtumiste läbi kaks kõigest  tuliwad ning nendest sai üks hästi läbi, aga töine, sest et pisut nõrk oli, iseäranis usu õppetuses, jäi ilma tunnistuse selle tingimise all, et ühe aasta weel säälsammas koolis õppima peab ja tulewa aasta uueste eksami andma, kui soowib. Kes ühes korralikus  koolis on õppinud ja seda läbi teinud, nende laste wanaduse peale ei saa waadatud, kuid peawad aga kiriku öppetajate poolt ristmise  tähed ligi tooma. Sellega on siis seiemaale Pärnumaal kolme aasta teel 9 poissi korralikult rahwa kooli öppetust  saanud. W'a sõber! näitab kü! nagu nattuke wähä olewad, aga noh siiski ikka enam, kui üsna ühtegi. Aead muudawad. Soldatid on meie lapsed nüüd kõik. Eestlased  oleme meie sugu poolest ja wene alamad ning põlluharijad ja töömehed suurem hulk: seks oleme meie saanud, seks loodud, seks meie 222