tooja, kui töt kuulutab, et Montenegro ja Serbien juba paari nädala eest tagasi, eneste wahel kindlat ühendust teinud, üks ühendus ja kokku leppimine, kellest - juba ennegi mitte ja mitto kord kõneldud, mis aga nende wana wastastiku oliku pärast ei taheta uskuda, tõendab see siiski ennast, siis wöime öölda, on need maad, see on Bosnien ja Hertsegowina  Türgi maa ja riigi küljest langenud ja temast läinud; ehk, et Hertsegowina, kellel ükskord Monteneegruga weike tüli ees oli ja n'ad teine teist nattuke tuttistasid, see praegu raske, teiste külge heita, siis peab teda esmalt Sorbini ja Montenegro Valitsuse alla Viidama  ja -tema käsu aluseks tehtama, siis lähäb praegune ühendus palju lõbusam» - Praegu on nende asjad nenda, aga kuida saawad n'ad siis kõik juba teised olema, kui need meie praegu  kirjutatud read, meie armsa söbrade kätte saawad; kui palju püssirohtu wöib siis juba pruugitud olla ja kui palju inimeste werd Valatud,  sest pitkad teed wiidawad palju aega. Omalt maalt. Peenust. Wilja pöllude seisusest ja wiljasaagi lootusest, toi „Wal. tead." hiljuti sõnumid Talinna kubermangust, aga nüüd toob tema ka Liiwi- ja Kuuramaalt teadusi, kuida sääl nendega lugu olla ehk mööda läinud kewadil  olnud. Teadused tulewad kül nattuke hilja, aga meie ei wöi senna midagit parata. Nimetatud seitung ütleb: Liiwimaal said suiwilja  põllud õigel aeal seemendatud, aga külmad  ilmad keelasid seemet idanemast ja tegid tööle takkiStust. Seeme wiljast ei olnud puudust,  waid küllalt omast käest wötta; kahe mõisa pea! Wöru maakonnas ja ühe mõisa peal Perno maakonnas, oli sest puudus. Taliwilja  põllud olid kange külma ja lume puuduse  läbi suurt kahju saanud ja on suiwilja külwi aeal pisut lootust andnud. Mitme mõisa peal on suured nisu- ja rukki wäljad ümberküntud  ja suiwiljaga külitud saanud. Wäga arwa on Wönno ja Walga maakondes taliwilja  pöldusi leida, kellega wöib rahul olla. Kuuramaal on suiwilja seemendamine külma  ilmade ja walida pöhjaöhtu tule puhumise pärast hiljaks jäänud; künni 29. Mai kuu pääwani, said nad hädast oma kaera ja erne kütiga malmis, mis aga senna maale meel ei ole ülestõusnud olewad, kus sest asjast kroonule  on ülesantud ja seepärast siis sest ei ole wöinud juttu olla, mis saaki n'ad loodawad ükskord saawad. Nisud on külm enamiste ärawötnud  ja seepärast ka puha ülesküntud ja kaerdeda külwatud saanud; nisu leitust ei ole siis sugugi loota. Üleüldse on taliwilja poolest  Kuuramaal wäga waene asi; kui wahest sojad ilmad asja ei ole parandanud. Rohu kasu on külma ja kareda tuule läbi koguniste waene ja ristik heina on külm koguniste ärawötnud;  saanud enamiste ümberküntud ja kaera seemega külwatud. Riast. Suur Majestat. ..Walit. tead." on M. Juunil Jugenheimift, alamal seisawaid sõnumid telegrahwiga saanud: ..Suur Majestät Keisre Herra sõitis täna homiku Birkenbahi jaama peale, suurt Majestäti  saksa keisert wastowötma ja teretama, kes marsi peale lõuna sööma-aega jälle Emsi tagasi  sõidab. Suur Majestat, Würtembergi kuningana, Olga Nikolajewna, on täna õhtu, peale selle, kui ta nädala pääwad siin paigal oli, siit koju sõitnud. Weimari suurhertsog tuli eila jälle sia. Kuida kuulda peab suur Majestat Keisre Herra 28. Juunil Peterburgi koju tulema." Riast kirjutakse 28. Juunil: Suur Majestat  Keisre Herra on kuida „Wal. tead." kõneleb  ja Bodenbahist 26. Juunil telegrawiritud  25. Juunil, pärast lõunat kello 5 Weimari  tulnud ja säält kohe Belwedre läinud, kus suurhertsoglik wamil just sel korral aset pidanud. Kesk öö aeal on suur Majestat Weimarist jälle wäljasöitnud ja 26. homiku Austria piiri peale saanud, kus Austria keiser temal wasto olnud ja teda saäl oodanud. Mõlemad  suured walitsejad olid kohe Reihstadti lossi peale läinud, kust suur Majestat pärast lõunat jälle walja sõitnud ja Austria keiser teda künni Bodenbahi saatnud. Peeterburgist. Suurwürst Aujärje pärija. Keiserlik kõrgus Suurwürst Aujärje 229