sistoriumi wiitse präsitentiks ja kindral-supertendiks  ja aastal 1858 sedda aunimme sai, ewangeliumi  Latterusse piiskop. Senna jäi temma künni temma ello öhto hillise tunnini ja siis jättis ta omma rasket ammetit norema meeste holeks ja tulli sealt Walga linna, kus ta künni wiimse ello tunnini waimoliko tödega omma aega witis. Meie ei olle omma silmaga sedda ausat ja trui Jummala süllast mittö näinud,  egga' tedda tundnud, agga paljo head ja kituse wäärt asjo kuulnud. Andko Jummal temmale nüüd rahholist hingamist ja römust üllestöusmist  iggaweseks elluks. Tülli söameeste wahhel. Septembri  ku 26: päewal on Dünaburkis suretükkija  püssimeeste wahhel wäikene russikate södda olnud, kellest wenne seitung ..Golos" pikkemalt. ja laiemalt peab teadma könneleda, Ria seitung  ei te sest suurt jutto, waid ütleb et mõtlema  polede seast üksikud mehhed kaddeduse pärrast  ühhe teise wasto olla tülli allustanud, kuhhu teised seltsimehhed appi töttanud, mis läbbi tülli suremaks läinud. Ni pea kui peälikud  sest olla teadust sanud, ruttanud nad senna ja waigistanud sedda pahhandust pea jälle ärra, ja sellega olnud kõik löppetud. Eestimaalt. Rööwlitest. Kullama kihhelkondas, Leewri mõisas, olla kolm rööwlit  14 /15. Sept. ku päewa ösel krahwi prouale S. kutsmata wõeraks läinud, tedda ta unnest ülles ärratanud, kurgust kinni hakkanud ja tedda ärrakäggistada ähwardanud, kui mitte rahha katte ei anna. Teises toas maggaja teenrite üllestöusmise  karra peale olla rööwled proua lahti lasknud ja selle warraga, mis jubba nende käes olli, haknast wälja hüppanud ja smma teed läinud. Arra olla nad winud kaks taskuri  ja ühhe Kaukaftä odda, mis kõik ühtekokko 16l) rubla wäart olla. Ehk kül sealt walla rahwas neid tagga ajanud ja otsinud, ei olle nad neid kätte sanud; kaddunud praego alles, kõige asjadega. Tallinnast. Au-märk. August von Bienerti herra abbikasa on, kulda Tallinna seitung. könneleb, kui sündinud Preisi allam, wimases Saksa-Prantsuse söas, wägga suurt hoolt, söas Hawatud meeste eest kandnud ja on sepärrast keiserina Auguste nõutamise peale keisre Willema käest üht tenistufe au - risti, mis naesterahwa heaks seatud, kanda sanud. Libawist. Leitud surno luud. Sea! olla Septembri ku päewal üht weikest uut teed tehtud, kuhhu krawid körwa kaewetud ja seal kaewmise jures olla ühhe inniptese lüud, mis kõik alles koos olnud, wälja tulnud. Kommission,  kes neid luid holega silmendanud, olla oölnud; et need luud jubba mitto sadda aastad,  ma põues puhhanud ja se innimene jubba mõnda sadda aastat ennam hamba wallo ülle ei olle kaebanud. Bauskest. Tee-röõwled. Sealt kirjutakse  r Hobbuse wargused, aidade ja maeade löhkumised ei olle ammugi meie jures ennam " tundmata asjad; uus on agga se, et tes-käiad suurde maanteede peal ei woi rahhulist omma teed sõita. Se olnud na Augusti ku wimaste päiwe sees, tulnud üks tallo perremees Bäuskesse,  et sealt üht ja teist, mis ellus-maeas tarwis,  osta tahtnud. Senna sades juhtunud ta monne hea sõbraga kokko, kellega ta pikkem aeg koos jutto aeanud ja su taie wina wahhel ärra rübanud; selle peale olla ta murretsenud mis parrast linna olli läinud ja kui kõik ostetud,  siis olnud ka öhto käes, sõitnud na umbes  pole ehha aja! ilma kellegi pahhanduse peale mõtlemata, linnast wälja ja otse kojo pole. Häddast olla mees linna müride wahhelt  wäljas, seal kuulnud ta lossimäest keddagit  alla söitwad ja willistawad ning selsammal  silmapilgul seisnud kuus meest ta ümber, kes tedda ennam ei olle lasknud eddasi minna, temmale seal hspa andnud ja rahha nõudnud. Essimese ehmatusega ei olle ta keddagit tunnud,  sest silmad läinud tal kirjuks, agga warsi tunnud ta, et tee-rööwled ta ommad head sõbrad  olnud, kellega ta Bauskes klaas wina kokko jonud ja sepärrast arwanud ta neid nalja teggewad  ja öölnud: sõbrad, miks pärrast teie mind kohhutate ja asjata minno aega widate, aeg on jo muidugi hilja. Nemmad teinud endid koggoniste wöeraks, kiskunud ta kauba ja rahhä kaest, hoidnud püstoli ta ees ja sundinud  sellega tedda jõest läbbi minnema; ni armas kui ta ello olli, ei wöinud parrata, piddi 350