Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Italia rahwa römust. Sest olleme jubba minnewa kord könnelenud, missugguse sure auustusega Jtalia kunningas Berlinis wastowoetud ja se olla Jtalia rahwale ütlemata sureks römuks olnud, et nende rigi Jssa, ni üllewägga auustud  sanud ja sellepärrast on siis siit ja sealt tänno kirjad, mis nende süddameliko römu tunnistawad, Jtalia ministerpräsidendi kätte Berlini tulnud, mis peale temma siis Berlini üllema pürjermeistrile allamal seiswat kirja kirjutanud. Berlinis, 12. Septembril 1873. Kõrgest auustud herra! Se üllewägga süddamelik  wastowötmine, kuida suur Majestät Keisre herra ja kõik keiserlik wamil ning Berlini  lin Jtalia kunningast wastowötnud, täidab  kõige Jtalia rahwa süddamed sure römu ning tännuga. Surema hulga Jtalia rigi linnadest  ja issiärranis Roma linnast ollen kirjast sanud, kus nad omma süddameliko tänno wälja öõlwad. Se römustab mind üllewägga, et ma nende römuliko tänno teile, kõrgest auustud  pürjermeister, woin aupaklikult selle weikese  kirjaga teada anda. M. Minghetti. Otse nenda samm oti on ka peale selle wcel kõige kaugemast Jtalia linnast Palermust tänno telegram Berlini tulnud. Kõik se annab tunnistust  , et nemmad ka tõeste omma kunningast  armastawad ja kõigest ihho ja hinge wäest temma pole hoidwad ning temma römust römo tundwad, mis ka igga rigi allama koyhus. Cüdtkuhnenist. Õnnetused raudtee peal. Septembri kuu iõ. päervä õhtul kello M. aeal, on seal jama maea jures kaks mässin  ad wastastiko kokko läinud, kus jures kolm seal tenistuseS ollewat innimest surma ja mitto reisiat hawatud sanud. Mets-linnast. Toameestest. Prantsusemaa  asjad hakkawad aeg aealt ikka ennam ja ennam haisema ja kõik selle rigi seespoline ollemine, nago suur kattel keema, et ülle are walja ajab. Nüüd wimasel mödaläinud aeal, on iggapäew nored soldatid Prantsusemaalt ülle piri Mets-linna pöggenenud ja endid senna söameeste sekka ülleswötta. Lüh- hikene aeg olla nad Prantsuse wäetenistuses ja nende lippu a! teninud, nüüd agga mitmesugguste  wiggade parrast sealt lippo alt ärrapöggenenud.  Kõige esmalt ei tahha sealane tenistus nende melepärrast olla; sest wie aastane tenistuse  aeg olla liig pitk, ja siis teiseks on sealane  soldati ello, wägga raske nende melest olnud,  sest et neid liig waljusega wallitsetud. Kõige selle waewa peale, mis nad ommas raskes  tenistuses näinud, on nad mõnda rasket sönna piddand kuulma ja wöera-emmaliko karristuft  kandma ja nendasammoti on ka kõik töutused  ja lubbamised tule kätte läinud. Awwa- Lik on siis, et need nored mehhed eksitud ja pettetud fanud ja nad issi, kui waimo pimmeduses,  endid õnnetuse sisse saatnud ning Prantsuse  tenistuse heitnud. Mönne päewa eest taggafi, näggime üht noort meest, kes ommast sündimise maast wälja. Prantsuse tenistuse laks; silma pissarad merisid tal ülle palge, mis selgeste  könnelesid, et ta südda täis kaksipiddisid mõttid olli. Kui nüüd parrast kahhetsemine kätte tulnud, siis põlle se mitte iggakord woimalik  põggenemise läbbi ühhest tännamata maast jälle wälja sada, maid pilkamine ja põlgamine tale ossaks sama. Selkombel sawad siis paljo nori mehhi nago wörkude sisse ahwaldud, kust wäljasamine pärrast waewaline ehk koggoniste woimata. Prantfnfemaalt. Prantslaste wihha Sakslaste wasto. Nikaua kui faksa söawäed  Prantsusemaal rahho hoidmas ollid, nikaua  ei olnud middagi pahhanduft egga tülli kuulda; agga nipea, kui saksa wäed ülle piri ollid astunud, on assi kohhe teiseks läinud; warsi on Prantslaste käed russikasse läinud kui üht Sakslast juhtusid naggema. Tahhame  siin üht sündinud asja nago tunnistuseks  könneleda, et se, mis üllema! ütlesime, tõeste tossi on. Üks Eaksama tohter olla, kui saksa wäed wäljaläinud, sepärrast piddanud Belworti mahhajäema, sest et temma abbikasa just raske haige olnud. Se olnud 18. Septembril,  et üks saksa öppetaja, kes se aeg, kui saksa wäed seal ollid, Belworti linnas öppetaja  ammetis olnud, olla tohtre jure wöeraspeule  tulnud. Möllemad sobrad läinud aeawiteks  käima ja ühhest poe-kaupmehhest ärra- 330