ja eSmaspäewal on pilleti hind 30 kopp. ja pühhapäswal 15 kopp. Näituse peale wöetakse  wasto hobbusid aina märrad ja täkkud  sarw ellajaid, lammid ja siggu. Mis päewani teada andmisi, kes middagi näitusele  tahhab tua, waötowöetakse, on 1. Mai ku päewa peale kinnitub. Päew enne näituse hakkatust peawad kõik üllesantud ja näitusele widud ellajad selle komiteele kätte näidatud sama.  Jgga ellaias saab ühhe pealkirja. Teisel näituse päewa! sawad au-rahhad ja palgad wälja jaggatud, kus tallorahwas issiärranis rahha ehk tunniskirjad sawad. Hobbuste peale on kuus au-palka arwatud, kaks sawad 30, kaks 20 ja kaks 10 rubla. Otse nendasammoti  on ka surema suggo lehmade peale kuus au - palka arwatud, kus ka kaks 30, kaks 20 ja kaks 10 rubla sawad. Sedda samma aupalka  peawad ka wähhema suggu lehmade ommanikud sama. Ülleüldse sawad siis 18 au-palka, mis ühte summa 360 rubla wälja tewad, rahwale wälja jaggatud. Lammaste ja siggade perremehhed ei sa au-palgaks mitte rahha, waid tunniskirjad ehk attestatid. Wimasel  näituse päewal sawad need ellajad, kedda ka müa tahhetakse, auksjoni kaupa ärramüdud. Kõik kullud, mis selle ellajate näituse peal ettetullewad, kannab näituse selts ühhest aeast issi. Uus öppetaja. Se on meil jubba teadaw ja tuttaw assi, et Ollewiste kirriko allam öppetaja Huhn se süggise ärra surri ja sest aeast sadik üllem öppetaja Girgensohn Üksi selle kirriko asjo tallitas. Nüüd on raekohhus,  se on 17. Detsembril, öppetajat Nikolaus von Stakelbergi herrat selle kirriko abbi öppetajaks ehk Diakoniks wallitsenud. Öppetaja von Stakelberg on aastal 1832 Pskowi kubbermangus Gashina mõisa peal sündinud, Tartus 1851 künni 1854 esmalt kohto asjade tundmist, agga parrast  öppetaja amn.etit tuderinud ja jõudis sedda nimme ehk gradi kandidat theologus sada ja on 16. Augustil 1859 Wolmari linna kirrikus Willandi kihhelkonna öppetaja abbiliseks  kinnitub ja sisse õnnistud. Sest ammetist  olla ta ennast agga jubba aastal 1866 jälle lahti pallunud ja omma issa mõisa peale, kui mõisa herra wallitsema läinud, kus ta üh- hest seast rahho kohto mõistja ammetit piddanud.  Aastal Septembri ku 7. päewal,  on temma Eestima konsistoriumi kohto läbbi Eestima wikar öppetajaks kutsutud ja ses ammetis on temma ka tänna päewani olnud.  Mofkwast. Kassinuse seltsist. Wimasel  aeal on siit ja sealt kassinuse seltsidest, kus needsammad assunud ja ilmale tulnud, teadust antud, mis jo issienneseft wägga kenna ja kido wäärt, sesuggusid seltsist lätzhäks ka meie jures wägga häddast tarwis, sest liig jomine  tahhab siin koggoniste wöimust wötta. Moskwas on ühhe wabrikandi töömehhed (kullassep) kontrakti läbbi wina ja muud kanget  joma aega mahha lubbanud. Eksib kegi selle kontrakti wasto ja jowastab ennast, siis saab iggakord temma palgast üks rubla artelli kassa kassuks maksetud ja et se kõik taieste täidetud saab, selle ülle walwab wabriko perremees.  Lähhäb kegi sealt wabrikust ärra teise kohta ja kui ta mitte issi just senna trahwi kassasse ei olle maksnud, saab omma ossa sealt laekast wälja; ka peab neile, kes ennast ausaste üllal piddawad, rahha laenatama, kellel sedda häddast tarwis. Ja kuida on Kiewi kubbermangus  Saslawski makonnas selle polest luggo? Wata, seal olla talloperremehhed nõu kokko lonud ja ärratöutanud, mitte muul aeal omma jalga kõrtsi pista, kui agga siis, kui sedda häddast tarwis. Koddo woiwad agga pulmade,  ristituste, nimme päiwil ja mude sesugguste  piddude peal wina prukida agga mitte liaks. Trahwi rahhad, mis kegi jomise eest maksab, lähhäwad külla koli kassuks koli laekasse. Et se kõik täieste täidetud saab, selle ülle waatjaks on nad enneste kes kest mehhi wallitsenud. Sedda on Tallinna seitung Peter  burgi wenne seitungist wötnud. Noh, eesti wennad! Ärge laske ennestele häbbi tehha; näidake, et teie ka mehhed ollete, kes oskawad kassinuses ellada ja enneste keskes kassinuse seltsist assutada. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Strassburgi asjust. Sest sadik kui Strassburg jälle Saksa rigr 5