kas, künni 11. Augustini olnud 163,594 innimest ja pilletite eest sadud rahha summa 127,748 rubla 40 kopp. suur. Peale selle on 5023 pilleti neile, kes allati seal käiwad ilma rahhata wälja antud. 7. Augustist savik  on wabriko töömeestele ilma maksuta 3678 pilletid wälja antud. (Reg. Anz.) Nowgorodi kubbermangust. Tanus  wäärt nöu. Sealadne pöllomeeste selts on üht wägga tänno wäärt nöu andnud, kuiva  selle eest hoida, et tullekahjud ennam ni sureks ei saaks minnema, nago se tännini Wenne  küllades olnud. Kust tulleb se, et kui tulli ühhes maeas juhtub lahti peäsema, ikka terwed küllad ärra pöllewad? Ennamiste sest, et nende maeadel õlle kattused peal. Pöllomeeste  selts annab sedda nöu, et omma maeadele  shindle kattused tewad, mis ni kerged põlle tuld wötma, kui õlle kattused. Et shindled  ni kergeste pöllema ei hakkaks, õppetab üks herra, nimmega Rjumin, mis nendega weel enne peab tehtama, enne kui sawad peale lödud ; temma kässib need leotada, agga mitte selge weega, waid wötta ühhe pange wee peale pool naela rauawitrioli ja kui se on ärrasullanud,  siis selle wee sees ja pärrast jälle soda wee sees se on: üks nael soda ühhe pange wee peale arwata ehk agga üksi palja lihhelise  sees se on: kaks ja üks pool naela tuhka pange wee peale selle sees leotada, on wägga hea, siis ei pea nad naljalt pöllema  hakkama. Sellesammaga woib ka malmis  tehtud kattused wöida, aitab ka jubba paljo. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Soa kultust. Berlinist  kirjutakse 16. Aug.: ..Saksa- ja Prantsuse  rigiwallitsused on hiljoti wee! wölgo ollewa  söakullo parrast juttus olnud ja endid nikaugele  ühhendanud, et Prantsuse rigiwallitsus  sest wöllast jälle üks ossa tahhab ärramaksa  ja Saksa rigiwallitsus ka üks ossa soamehhi,  sedda möda, kuida Prantslane omma wölga otsast jõuab ärratassuda, Prantsusemaalt  lasseb ärratulla.' Nüüd olla Prant- sust poolt sönna sadetud, et ta ettetullewal näddalal tahhab hakkata sedda wölga maksma»  Berlinist olli kord kuulda, nago lahhäks Baieri kunningas ka siis Berlini, kui keisred seal koos on, nüüd tuleme agga jälle, et ta mitte ei tahta minna ja se olla wanna Willema meelt nattuke pahhandanud, et ta kojo tulles ei pea Münhenist mitte läbbi tullema, ehk se kül otsem õlleks. Sest asjast kirjutakse Berlinist  nenda: ..kindel ja tössi on, et keiser Willem omma taggasi tullemise reisi peal mitte Münheni ei putu, waid Regensburgist saab läbbi tullema; seal ..kuld risti" wöeraste maeas öökortert piddama ja 3l). Berlini pole eddasi reisima." Ka Sakseni kunningas ei pea senna  tullema, waid kroonprintsi ennese assemele läkkitama, mis wanna Willemal otse nisamma  mele pärrast ei pea ollema, kui se, et Baieri kunningas tullemata jäeb. Kölni seitung teab wanna paawsti koddusest  asjust mõnda jutlustada ja nenbasammoti ka sedda, et meie aegse asa-hammas ka surema  suggu rahwa jures, tuksuma hakkata, mis ka mitte mönnesugguste wöeraspiddude läbbi ei tahha parremaks sada, waid ikka ennam wallutama hakkata. Wanna paawst olla wimaste  naddalate sees kaunis wannemaks läinud,  ja soma issaldus olla koggoniste kaddund,  mis ülle ta kok ial enne põlle kaebanud, egga suurt kunsti põlle tarwis olnud, temma rögasid ta mokka pärrast tehha. Ulleüldse olla se ka temma kõige surema söbradel woimatumaks  tehtud, ni hästi wanna paawsti ennesele, kui kardinal Antonellile, ka sedda kõige wähhemat toido asja kinkida, sest et middagit wasto ei wöeta, kartuse pärrast, ehk wahhest on kihwtiga seggatud. Ka kardinali wend, kes pühha issa lauale üht mitte liig kanget jodawat wina murretses, olla wandes tõotanud, eddespiddi sedda mitte ennam tehha, sest et kardinal kord, ei tea kuida, selle wina prukimise järrele, mis ta wimati saatnud, olla köhho haigust sanud. Nenda on lood praego wanna pühha issa kojas ja maeas. Augsburgist. Saksama kroonprints, kes se aasta mõnda maad ja linna läbbi rei- 298