läbbi siis luhwt wilja terrsde jure ei sa ehk iddanemisele omma niiskust ja soja mitte lahkeste  ärra anda, ja mäddanema lähwad ehk lämmatud sawad, Ollid wilja terradel jubba itted ehk jurede jallad kulges, siis sawad need ärramurtud ehk omma wöetud asseme pealt ärrakistud, mis ühhe kassuwa seme terral wist hea ei sa ollema. Sesugguse äpparduse jures on kõige parrem, mis etto öppetus näitnud,  et loduse wägge ühhel sesuggusel aeal issi awwitada lasseme. Immeks on panna, missugguse rammuga itte issi köwwa koruksest läbbi murrab ja kuidas  luhwt, kaste ja soe tend awwitawad ja nago tutti piddi wälja kissuwad. Linna ja teiste kahhe lehhese taimedel on läbbi tungimine  raske, kui koruke sel aeal sündis, kui iddanemine  ni kaugel jubba olli, et seemne-kest pealt ärra ja lehhed jubba laiale ollid lönud, siis sawad kül wägga paljo taimi hukka; sest lehhedega on neil wöimata läbbi tungida. On agga seme tõusnud ja jubba kahhes lehtes, siis on üks mõistlik äästamine ja korukse lõhkumine,  pöllo ollemise ja kuiwa järrel, kohhalik,  pealegi weel siis kui soe wihm juhtub kannul tagga ollema. Kerged pu pulgadega äkked on selle töö jures kõige kohhasemad ja parremad. 8) Kärtuhwle äästamine tarwitab sedda järrel watamist, et äkke pool wilto ülle waggude  saab aetud; teist korda selle wasto risti. Saab äkke siin pöegeti ülle waggude aetud, siis sawad paljo kartuhwlid wao harjalt körwa wetud, juurduwad kül jälle, agga ei kaswa mitte ennam wao harjal, mis muldamise ja ja ülleswötmise jures kahjolik. Kerged pu äkked on selle töö jures, issiärranis kerge ma peal, kõige tullusamad, sest nemmad kissuwad wähhem kartuhwlid ülles ja murdwad  kõige wähhem kassusid pealt. Raskema  maa peal on agga raud äkked kohhalisemad,  issiärranis weel, kui põld kewwadise märja ehk wihma läbbi mitte ei sanud korraliseks  tehtud; seal wöib julgeste äkket prukida. Waggude otsade peal, peab agga äästaja holas pöörmas ollema; olgo se pu ehk raud äkke, , sest seal jures wöttab äkke kergelt wägga süggawalt ja nenda sawad siis paljo kartuhwlid mullast wälja kistud. Klari, ja puhta pöllo peal ei te täielt pitkuti äästamine ial mitte kahjo. Z) on äästamise jureö wägga hoolsuste selle peale wadata, et äkke mitte ei luhhasta. Põld saab seläbbi aukliseks, muist wirn-mullaseks  ja ossast ei lähhä ta ka klariks. Sellepärrast  peaks, kui paljo sea-ööti ja rohto on, selle tarbeks innimesed põllul ollema, kes sedda kokko weetud rohto ärra risuwad ja körwale wiwad. Selle töö läbbi wöib pöllo puhhassuseks,  kui seal jures hoolt on, paljo tehha. 10) Midda lühhemalt hobbune äkke ette pandud, sedda wähhem wahhedast ja süggawast  äkke pulgad wöttawad. Pankade ehk kamplate lõhkumiseks ehk kui paljo sea-ööti, woi kui põld kerge, on wägga hea, kui hobbused  wahhest jookswad, selle töö läbbi lähhäb  põld kül wahhest ka kergeste wirn-mullaks, ehk kui hobbused lühhidelt ees on, kargab äkke kergeste, ilma, et põld täieste läbbi löhhutud saab. Kergemat ehk raskemat äkket wötta ja sedda tööd kas jookstes ehk käies tehha, on pöllomehhe peus nenda tehha, kuida põld ja temma ollemine sedda tarwitab. Äkkete wahhetamine  pöllo peal maksab ennast kassudega parrema harrimise läbbi, mitme wörra ärra. 11) Weel on äkkete jures häddast selle peale wadata, et nemmad mitte pudulised ei olle, et pakkuv mitte eddasi ja taggasi ei sa likuda ja kõik pulgad taieste sees ja nimmelt nenda seatud,  et nemmad mitte ühhe teise radda möda ei kai, maid iggaüks issi omma teed. Soti ehk liig rohtund pöldo peab essimest korda pikkuti waggusid äästama, muido kui sedda pöegeti tehhakse, sawad künni palgid woi kamplad jälle ümber taggasi pöördud. 12) Küssimine: kuidas peawad äkked käima, kas kaks, kolm woi nelli körwo? Wastus: on isse kohhaline pruut, kui paljo neid körwo pannakse, kui töö agga nende labbi korraliselt tehtud saab. Selle könne läbbiräkimise jures laks jut karri lomade kaswatamise, parrema suggude ja toitmise peale, mis jubba 30. Augustil seltsile kassulikuks sai sowitud ja et sedda wöiks tehha voldi jubba siis: sellepärrast peawad  põllud, heinamaad ja karjamaad  parrandatud sama, ja küssiti: 404