tige on üleüldine arwamine nenda, et ta wist seda wäart ja teeninud on. Oleks marshal Bazaine, Prantsuse söa aeal, Saksamaa haawatud  mehi tappa lasknud, siis oleks ta lugu, pärast allaheitmist, kül wäga waene olnud. Amerikaanlased poosiwad üht kindrali, kelle süü weel ammugi nii suur pole olnud, kui Osman pashal, üles. Bukarestist kirjutakse Wiini politika sõnumite  toja läbi: Wene wäed wötsiwad mitto kindlat seisu kohta Sohwia ümberkaudu eneste kätte, kust türgi wäed oliwad wälja põgenenud.  Sohwia on ise täieste sisse piiratud. Seitung ..Presse" ütleb Sistowast sõnumid  saanud, et kindral Hurku oma wägedega weel kolm penikoormat Sohwiast eemal olla. Seesamma seitung kõneleb edasi, et ärapõgenenud  Tsherkessid, kes kindral Hurko wägede juures, könelewad, et türgi sõawägedel Sohwia  s suur leiwa ja taliriete puudus olla. Sääl olla praegu Rediss'i ja Bashibozuki  ning Tsherkesseni. Londoni seitung ..Times" teab juttustada, et Sohwia Adrianopelift ja Nishist mahalõigatud olla, see on, et sääl waheline tee Wenede. läbi kinni pandud. Omalt maalt. Riast. Kõige kõrgemalt antud käsk. Meie auulik kuberneri herra annab Liiwimaa kubermangu seitungi läbi teada: Suur keiserlik Majeskät on kõigekõrgemalt armulikult  käskinud, Nia linna ratsawahi ja laulu seltsi ..Liederkranz" liikmid, selle Ria linna kodanikude käest korjatud summa, 6777 rubla 64 kop. eest, mis nemad haawatud söameeste  heaks korjanud, tänada. Seda kõigekõrgemalt tulnud tahtmist annab auulik Liiwimaa kuberneri herra seeläbi üleüldse  kõigile teada. - Tartust. Kuulutus. Tudent Hermann,  kes Eesti musiku põllul nii palju ja kasuliku tööd teinud, on Eesti Postimehe läbi üht kuulutust kuulutanud, kus sees ta kõiki, kes selle poolt ja seda edasi minemist soowiwad,  palub laulust, mis Eestlased ise teinud ja nendasammuti ka nende wiisid, kui nad Eestlastest  enestest ilmale sündinud, enese katte saata. Ta tahab neid siis korrandada ja kui teist Eesti laulikut wäljaanda. Kes seda kuulutust ise lugeda tahab, see leiab seda Eesti Postimehe M 49 sees. Peeterburgist. Inglase küsimine, kas Wenemaa peaks malmis olema, kui Türklane  seda nõuab, temaga rahu tegemesi ettewötmas,  on meie käes ja silmade ees. Kui siia tulnud telegrahwliku küsimiste peale wäljas  poolt selle peale teadust antud, kuida ja mis tingimistega Wenemaa saab rahu tegema, siis ei ole need poolegi õiged, maid enne aegsed  ja puudulised. Üht kindlat otsust, olgu missugust, ei ole sääl meel mitte nimetatud ja ka mitte, et Wenemaa häbemata wastust, rahutegemise tingimiste peale, oleks andnud ja ka praegu, kui üht tõeliku rahu tegemist tema käest nõutakse, ta igal aeal malmis on seda tegemas, see on üht rahu, mis ka terme ja jäädaw on. Mis seitungid rahust kõnelema  d. Nii hästi wäljamaa, kui wene seitungid  juttustawad palju Inglase rahu tegemise eestmuretsemisest ja selle nõuandmisest, mis peale nüüd seitung ..Agence Russe" tuleb ja asju äraseletab, nenda et igaüks käppuga katsuda  wöib, kellel õigus rahu tegemise nöuandmesi  anda on ja kellel seda õigust ei ole ja lisab senna juure, et üks nõuandmine ses asjas  mitte soowimise ega wastuwötmise wäärt pole. Kõige pealt on see koguniste wöimata, kui just üks söapidaja pool seda ei nõua ega soowi. Tahab siiski üks riigiwalitsus senna wahele minna ja oma maheda keelega rahu ilmale sünnitada, siis peab ta esmalt tõeks tegema, et temal seda wähemadki kasu nõudmist  selle juures pole, nagu Inglane, kes kardab,  et sõda temale, kes teab, kui suurt kahju saab tegema, see jätku oma rahutegemesi ja wahelt rääkimesi üsna tegemata, ja ärgu tikku  gu asjata teiste wahele. See ülem ja pea asi lähäks siis kõige Eüropa riigiwalitsustele  üheks kartuse wäärt asjaks ja wöiks pea kõik Eüropat söatuld täis ajada. Üks iseäralik õigus, mõlema söapidaja partiide üle, on aga ükspäinis selle käes, kes üle kõikide on. 11