höbbe asjade külge pistnud, mis nisamma lahtises  kappis olnud, olla kutsmata wöeras, kui umbes üks werand tund toas olnud, üllemal  nimmetud asjadega ärra läinud. Ilma, et könneleja jutto jures middagi karta õlleks, näitab se ommetige nenda, kuida se on, kahtlane  assi ollewad, et üks meesterahwa warras,  naeste asjo wöttab ja höbbe asjad, mis ommetige paljo suremat kasso olleksid saatnud, paigale jätkab. Noh ehk same pea, kuulda, kes warras olnud. Õnnetusest. Kui pea woib innimene õnnetumat surma sada. Ria linnas Mõskma  allewis, on üks pilleti peale lahti lastud soldat, nimmega Karl Struhl, naburi kaemust läinud wet toma, et agga kaewo äres libbe jeä olnud, olla ta jallad alt ärralibbisenud ja temma ülle pea kaewo kukkunud. Ehk ta kül ruttust wälja tõmmatud, ommetige ei olle ennam õnneks läinud, tedda jälle ellusse ajada. Neid on kül pissut, kes sedda ussuwad, et meie surma põues kanname; agga praego kõnneldud  assi tunnistab, et se tõeste tossi on. Tallinnast. La ema de käimisest. Kulda  Tallinna seitung könneleb, olla nende merri üsna lahti, nenda et auro-laewad Tallinna ja Hulli wahhel jälle keetmata woiwad käia. Nende merri ei olle se aastase weikese külmaga meel koggoniste kaant peale wötnudki, maid ikka lahti seisnud. Tännawune külm ei olle ni kärre, et jõuaks suurt ja laialist wet kinni panna. Atarwafk. Seitungi surm. Narma  linna saksa seitung, mis möda läinud aasta löppetusega kümme aastat mannaks sanud,  on piddand surrema. Ühhe seitungi luggo on, otse kui ühhe waese lapse luggo, kes, kui ta ka ommast kohhast kül tööd teeb, ommetige lastakse nälga surra; otse nendasammoti  peab ka üks seitung, kui ta luggejate arro ni weikeseks jäeb, et ennam kullusid maksetud  ei sa, lõppema wälja tullemast. Narma  linna seitungi redakteur annab ommas möda läinud aastase wimases numris omma auuliko söbradele teada, et seitungi sissetullik, wäljaminnikut ennam ei suda katta ja nemmad  ommast taskust ka ei suda jure maksa; sepärrast ka leht uel aastal ennam ei sa wälja tullema. Nad tännawad neid süddamest, et nad nende nödrustega kannatanud ja iösiärranis  ka neid, kes neid awwitanud. Midda rohkem üks seitungi redakteur wäljast awwitud saab, sedda löbbusam ja kergem on temma töö. Peterburgist. Tolli rahha. Krono on mödaläinud 487! aastal tollirahha sisse wötnud 47,538,!57 rubla, se on: 6,987,456 rubla rohkem kui 1876 aasta! 7,555,464 rubla rohkem kui 4869 aastal ja 11,6!9,657 rubla rohkem, kui !868 aastal j. n. e. —- 4872 aasta peale on sedda möda 43,845,566 rubla rigi sisse tulliko jure arwatud, mis tõdetakse  sisse tullewad. Kulla saak. ..Wallitsuse teadqandja" ütleb möda läinud aastal hommiko Siberi maalt 4664 puda 29 naela 95 solotniko kulda sadud ollewad ja peale selle on parrast 46. Septembri ku päewa Amurist 35 puda 44 naela 35 solotniko weel jure tulnud, ja nenda on siis 4874 aasta! 478 puda 36 naela 56 solotniko rohkem kulda sadud, kui aastal 4876. Kortritest. Statisti komite, kes aastal  1869 Peterburgi linna rahwast ülle lugges,  annab nüüd Peterburgi seitungi läbbi teada, mis siin allamal leiame: ..Peterburgi linnas on 8?,779 ello kortert ja nimmelt 63,263 kelle eest üri maksetakse ja 24,516 prii kortert. Surem ossa priikorterid on Wiburgi ja admiralitäti linna jaus ja kõige wähhem ossa neist on Moskwa linna jaus. Nende 24,5!6 prii korterites ellawad esmalt maeade perremehhed (12,168 kotert) tenistuses  ollewa meeste korterid 16,339, ammetnikude  ja nende tenijate korterid :c. 966 waimoliko  meeste, kirriko tenerite korterid, waestemaead  kolimaead ja kirrikud 1169. Kõige  nende korterites on 88,749 tubba ja kammert ja nende sees ellawad 152,386 jnnimest  (nende seas 68,562 naesterahwast.) Need 63,263 maksetawat korterid on sesuggused  korterid, kelle eest üri maksetakse, seal on 268,755 tubba ja kammert kokko ja seal ellawad 463,626 innimest; aastane üri rahha teeb wälja 59,318,672 rubla. Läbbi seite tulleb igga korter 365 rubla 36 kopp. 46