sel, kes kindlaste oma rahwast mässamisest tahtis eemal hoida, raske oma tahtmist täita." Konstantinoopolist. Nöuupidamine mässajate wastu. Et Türgi riigisöawäed Hertsegowiina mässajate üle siiamaale weel wöimust ei ole saanud, on riigiwalitsus nöuupidanud  ja köwemaid käskusi annud, et mässamine  otsa lõpeks, ja sellepärast siis ka Bosnia  kuberneerile telegrahwiga sõnumid saatnud,  et ta pidada kõik söamehed, mis ta kokku jõuda saada, mässajate wastu wälja läkitama; jäält (Konstantinoopolist) olla ka juba kaks bataljooni Hertsegowiina saadetud ja tahetakse edespidi weel rohkem saata. Mõnesugused sönumed. Järeltulew kena lugu peab hilja aegu Pariisis  sündinud olema. Üks jõukas mees oli ärasurnud ja tema pärijad nõudnud, et kõik kinnipitseeritud saaks. Kohtunik ruttanud oma abilisega sedamaid oma kohut täitma. Kirjutuse  lauad, kapid, kummudid kastid ja kõik muu kraam, oliwad juba pitseri all, kui abiline  nurkas ühte ust näinud, mis ta ühe isiäraliku  seinakapi arwanud olewat. Tõsise olemisega  ruttanud mõlemad sinna ja - kraks! oli pitser ukse paale wautatud. Selsamal  silmapilgul hüüdnud aga keegi seest: ..Kinnipandud!"  Jmesteledes wastanud mõlemad: „Kuida kinnipandud? Ja mis tegite Teie siis saal se-eS?" ..Mis ma tegin? ..Jah, kuidas olete Teie siis selle kapi sisse saanud?" ..Aga ega see ju kellegi kapi ei ole, waid pe1...!" ..Wötku pagan! Ja meie oleme kinnipitseerinud!" ..Noh, siis palun teid nii hää olla ja jälle lahti teha." ..Lahti teha ei wöi ei tohi meie mitte enam." „Aga mina ei wöi ju siia ometi nenda kauaks jääda, kui kohtuotsus tuleb!" Oodake pisut,"  ütles kohtunik, ..ma lähän sedamaid ühe ülemakohtuniku juure, kes Teid jälle puurist wälja laseb; sest meie ei wöi seda pitserit, mis juba pääle on pandud, mitte isi enam lahti teha." Mõlemad talitajad ruttanud ülemakohtuniku  juure, kes ennast surnuks naerda tahtnud, kui ta seesugust pitseri kahtiwötmise tarwitust kuulnud. Kui mees puurist jälle walja lastud, olnud wahe aeal 2 tundi mööda läinud. Kentsak tük küll! Üks lirlane tuli kord postkuntori kuulama,  kas temale kirjast on tulnud. ..Kuidas Teie nimi on?" küsis postiametnik. „See seisab ju kirjade pääl", wastas mees. Kiriku-sönumed. P>erno Eliisabelhi-kirik. Ristitud: Emma Emilie Laas. Martha Emilie Saalmann.  Katharine Elisabeth Janow. Amalie Arro. Surnud: Friedrich Peterson,  99 aastat wana. - Katharine Elisabeth  Janow, 3 pääwa wana. Maha» kuulutud: Ain Lipmann ja Madli Jerrats. Intressi paberid. Nigas 14. Augustil 1875. öprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. 91 rubl. õprots. rigi pankpilletid .......... 98 „ !. jau wöidopabberid „ 11. „ „ „ Liwima pantkirjad ülles ööldud 100 „ „ „ ülles ütlematta . 95 „ Kauba hinnad. V-linno, perkpund ... 44 rubla. Hoows-v-linno, perkpund 49 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad 10 „ Nissud, tsetwert 8 „ Rukkid, kui head 7 „ Odrad, kui nendasamma... - „ Kaerad „ Hea wöi maksab leisik 4 „ Kartuhwlid üks wak 60 kopp. Punnane sool puud 70 „ Walge sool puud 65 „ Heringad makswad püt 15 rubla. Wäiksed heringad 8 „ Räimed makswad 11 „ Kiwwi söed püt 160 kopp. Raua leisik maksab 120 „ Tubbaka leisik maksab 220 „ Muidogi teada, on need hinnad keige parrema kandade eest. 271