kõige wähemast üks jalg maad suur peab olema»  Muidugi teada, peawad. riiolide wahed nenda suured tehtud olema,.-et see forda.woib minna. Ka ei tohi need riiolid mitte - wäga kõrged, künni-laeni olla, maid peawad-aga toa kõrgusest kaks kolmandiku täitma. Järg jäeb tulemaks korraks. Omalt maalt. Peruust. Sissesaadettud kiri.Alamal  seisaw kiri on selle palwega ttjeie kätte saadetud, et seda peaksime awalikult lugeda andma, mis siis ka tahtmist mööda sünnib. Kiri on nenda: ° '^7,-^777'' Uude raamatute üle saab uuemal ajal kaunis  sagedaste ajalehtedes köneldadud ja see ei ole mitte laidu, waid aga kiidu Wäärt. Seeläbi  saab raamat sõelutud ja järelwaadatu-d, kas temal terast on ehk mitte, ja lugejatele täädatud,  mis nemad ostmisest.peawad arwama. Hilja aegu on Tartus üks uus raamat wälja tulnud ja kannab nime „LuigetW ja weel wiis õpetliku juttu Eestirahwale ning mõned juttu jätkud ehk loe ja naera. Wäljaannud C. J. Erdmann." Jah, igamees, kes seda tiitelt ehk pealkirja wahägi mõtlemisega loeb, peab kül naerma, kui raamatule seesugust päälkirja antakse. Raamatus seisab kõige esmalt üks ennemuistne jut luigetiigest, kus ühest noorest mehest kõneldakse, kes pettuse ja kawaluse läbi enesele pruuti kostnud ja teda wiimaks oma Wörku saatnud. Siis tuleb teine, kellel ka peaaego ennemuistse juttu nägu ja magu on ja selle järel neli, mis kül tõsisemad näitawad olewad; aga juba suuremast osast Eesti keeles  trükkitud on. Nendasama ka naljatilgad, paljast kaks ehk kolm on uued, kõik teised juba mitto korda Eesti keeles trükkitud. Kui nüüd üks raamat, mis ennemuistsetest juttudest  ja naljatilgadest kõneleb, juba õpetlik on, mis nime saawad siis tõsised, rahwast õige teele juhatawad raamatud kandma? Seda ei woi ma küll' salgada, et kõik ennemuistsed juttud tuumata on, mitmel on maga öppetvst andlik tähendus, aga kui seesugune ennemuistne jut, kus pettusest ja ülekohtust järgeste kõneldakse,  öppetust andma peab, siis on kõik öi- Ws lõpnud. Kirjutaja Käitab esimest juttu seeläbi tahtwad ennemuistse juttu auust mahalükkata,  et juttu Wabeni maal ütles sündinud olewad. Renda palju kui mina tään, ei ole ma kuski! maakaardi paal ega raamatus Wabeni.  yaad leidnud, see -on seesugust maad, kus inimesed endid luigedeks muuta wyiwad. Soowimise wäärt on et raamatu kirjutaja tiitle paale mitte juttu" ei oleks kirjutanud,  maid ..ennemuistest juttu", mis nime raamat  õigusega kandma peab. Raamatu kirjutajal  ei ole näidanud wist muud nöu olewad, kui aga enesele kuulsat nime Valmistada, mis ta seeläbi on arwanud korda minswad, kui raamatud öppetlikuks nimetab.  Ennemuistsed  ja tühjad lori juttud saawad yaerulikuks, mõtte kaswatqjad ja õige teele ning Valgusele äratajad öppetlikuks nimetatud. Seda oleks pidanud raamatu kirjutaja enne paha õppima kui tööd on alustanud. E. - Tu l e kahjust. Tulekahjud hakkawad meie weikeses linnas õige sagedaks minema ja mõned neist teewad ka wäga suurt kahju, nagu see, mis teisel Augustil ost, kus ta peale 56 tuhande rubla eest kahju tegi. Csmaspächwal,  8. Septembril, enne lõunat, kello 16 ja 11 wahel, hakkas tulekell jälle häält tegema ja appi kutsuma, tuld kustutama; Mathieseni lubja ait oli põlema hakkanud. Meie Vapper tulekustutaja selts oli oma pritsudega  silmapilk sääl ja umbes poole tunni parast oli tuli kustutud. Kahju mis tulj teinud  on, sest et ruttust kustutud sai, weike. Esimene külm. Täna, IZ. Septembril,  on meil kaleydre järele, esimene sügise  pääw, kus pääw ja öö ühe pikkused ja see pääw näitas meile ka, mis sügisene aeg meile kõik wöib tua. Homiko kello 4, kui silmad lahti lõime ja haknast wälja Vaatasime, nägime maad üsna walge olewad, see ajas meid kohe kraadklaasi Vaatama ja sääl leidsime ligi kolm. kraadi külma olewad; wee nõul, mis Väljas seisis, oli paks ieä pM« Nenda oleme siis see sügisise jeä aranäinud, mis just niisamma wälja nägi, kui iga sügise; kesk pääwa oli meil jäste pääwa käes 16 kraadi soja ja ilmuke kena sui ilm. Sm lilled ja roosid on kõik oma pead nõrgutanud ja esimese  külma läbi oma ilu kautanud. 307