ei saa teie iialgi! Nüüd möttelnud õppijad, et asi lõpnud on, aga osta seni! Neid sunnitud  nüüd, et naad kontserti andma peawad, aga mitte Aleksandre kooli, "waid mõne muu iseäraliku kirikliku asja hääks. Kuhu waesed õppijad pääsiwad, pidiwad tegema, mis ülemad  növdsiwad. Wastumeelt asja pärast aga ei ole kontserti andjad kuuljatele mingisugust makso paale pannud, waid igameest oma tahtmise  järele anda lasknud. Kuida kuulda, tulnud  sell wiistl ometi peale 30 rubla sisse. Kui aga kontsert Aleksandre kooli hääks oleks antud, ja inimesi iseeneste kasu pärast armastuseks  heldeid kassa lahti teha palutatud, kui suur ei oleks sissetulik siis olnud? Pääle eksami aga, mis paar pääwa enne Jurripääwa  on, kus õppijad koolist lahti saamad, tahta mõned neist ometi enne ärakeeldud kontserti Keila kirikus Aleksandre kooli hääks anda. Peaks Jumal asja häästi korda minna laskma  ja inimeste heldeid kässi lahti tegema. M. J. E. Mitawist. Wangidest. Kuida säält ..Latw. awis." läbi kirjutakse, on säälatses wangi hoones see aasta Weebruari kuul 175 inimest wangis olnud ja nimelt: 130 meesteja  25 naesterahwast. Suurem osa neist olnud  Lätlased kaks kolmandiko ja teised olnud juudalised, wenelased, ja sakslased. Peeterburgist. Zeä minikust. Kuida säält kirjutakse, on Newa jöe jeä wimasel Lihawötte  pühal minikut hakkanud tegema ja teisel pääwal olnud ta oma tööga malmis; mõned arwad kamplad n'agu hiljaks jäänud äbarikud, läinud meel alla ja ruttanud, et silma eest ärasaawad; mee seisus ei ole suur olnud» Wenemaa söalaewade aru, mis suures wahemeres, peab, kuida „Golos" sest kõneleda teab, neli pead suuremaks tehtud saama. See aastase laewade käimise hakkatusega  peawad Kroonlinnast senna minema: Soomuslaew «Peeter I." ja korwetlaew „Bogatür",  ja Talinnast korwetlaew ..Kreutser." Niikohe kui korwetlaew ..Askow" suurest Mailma  merest saab tagasi tulnud, ka wahemeresse  peab minema. Nende nelja laewa peal on 36 suurttükki, 69 ohwitseri ja 1966 madrust. Kulud, mis nende laewade teele Valmistamine teeb, peab sest summast maksetud  saama, mis Balti- ja Kaspi mere mägedele  kinnitatud; peawad seekord wähemaga leppima. Kroonlinnast. Meri lahti. Säält kirjutakse Peeterburgi saksa seitungi läbi 3. Uprilil, et nende weike sadam jeäst puhas olla. Ohto pool, kauba sadam, olla künni Aleksandre patariist saadik, meel täis jeäd, mis aga kõik purustud; Aleksandre patarii ja Konstantini wahel, söedetakse meel hobustega üle. Oranipuu  ja Peeterburgi warawa wahel sõidetakse  ka alles hobustega üle. Kroonlinna ja Oranipuu waheline kanaal, ei ole ka meel mitte lahti; post saab paadidega üleweetud. Simbirskist. Eestlastest ja Lätlastest.  Peeterburgi saksa seitungi läbi kirjutakse  neist Eestlastest ja Lätlastest, kes senna olid rändanud, wäga kurwalt; nende käsi käida sääl wäga waest wiisi. Eestlased on esmalt paronina Strömfeldti möisade peale asunud ja nimelt Sengilewi ja Simbirski maakonnades.  Mitmesuguste protsesside peale, mis Eestlased  olid kautanud, olla n'ad säält äraläinud.  Osast on neist kroonu möisade peale jälle asunud. Lätlased olla herra Pukolowi päralt küllasse elama jäänud, aga ka nende lugu olla waesem kui waene, ja ühe osal olla köwwa tahtmine, kontraktisi, mis neid kinni peab tühjaks teha ehk murda. Kuhu n'ad siis saawad minema, ei tea n'ad isegi weel selgeste. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Kokku saamine.  Kuida see meil juba tääda, tahtis keiser Willem, Inglise kuninganaga, kes meele lahutuseks ka kord Saksamaale tuli, kokku anda. Nüüd kirjutakse Berlinist 7. Aprilil, et wana keiser Willem ja kroonprints 6. Aprilil,  Koburgis kuningana Wiktoriaga koos olnud. Keiser Willem on Koburgist warsi jälle ara Wiisbadeni ja Wiktoria Londoni sõit- 141