Siin jures peab ka räkima, kuidas pöllopiddamise  woi seemne järg siin nurkas linna teggemise jures on prugitud. Siin on sedda kül mõnda modi katsutud. Kõige wannem wiis olli: sõnnik, rukkid, odrad, rukkid sõnnikuta  odra kõrre peal, linnad, kaerad ja jälle sõnnik. Selle järrel tulli siin maade mümine ja ostmine, kus kõige kõrgemat hinda ülle Liwija  Eestimaa woeti ja makfeti, mis lühhikese terminidel 6, 9 ja l 2 aasta sees piddi tassa tehtud ollema, siis hakkati ka põllule wallu andma ja se olli: sõnnik, rukkid, odrad, linnad,  kaerad ja jälle linnad, siis tulli sõnnik. Sedda nimmetan ma liaks linna teggemiseks; agga mis woib parrata, kui kellegi! surmaja kannul peaks ollema, siis kihhutab ta ka omma  kõige kallima hobbusega, et agga hädda eest ärra saaks ja ei wöi mitte iggakord hobbuse  hädda peale wadata ; nenda ka meie pöllomehhed  omma pöllo kurnamisega, kes ka 29 aastat jubba sedda wisi on wasto piddanud, agga nüüd näitab: ei woi ennam! Sellepärrast  on wiimseks pöllopiddamise wisiks wöewöetud:  sõnnik, rukkid, ristikhein, odrad, linnad,  kaerad timmutiga ja selle järrele üks aasta karjamaaks, künni teisel aastal sönniko alla lähhäb. Watame kord siis linna pöllo kassu. Mis peame ühhe odra kõrre peale küttima, kui linno ei õlleks? Mis muud kui kaero! ehk muud sellesarnast. Arwame nüüd keskmise saagi ja hinna möllemist pöllo sagi suggudest. Üks Ria wakkamaa korra parrast kaswanud linno annab 20 leisikast puhtid linno. Üks Ria wakkamaa korrapärrast kaswanud kaeru annab 12 Ria wakka puhtid kaero; kaks wakka jätkame  seemneks. 20 leisikad linno keskmine hind n 2 rubla 50 kopp. ... - 50 rubla. 10 wakka kaero hea hind 1 rubla 50 kopp. ..... - j 5 rubla. Linnade kasso wakkamaast - 35 rubla. Linna korristamise ja harrimise jures on agga surem töö ja kullo; ommetige teeb perremees  sedda ennamiste ikka omma perrega ärra. Arwame siis nenda, kui lasseks ta neid rahha eest tehha. Essiteks, kui linna poolgi seemet kassuks annab, peale nahha, siis sn sellega kattumine tassutud. Linna leutamise, wette ja wälja weddamise kullu wöiksime kaerde niitmise,  weddamise, peksmise ja tulutamisega taösa tehha. Nüüd jäeb agga weel kolkimise hind ülle ja arwame selle tarwis üsna hea hinna ja se õlleks 4 rubla 20 leisika peale. Nendagi  jäeks meil 35 rubla wakkamaa pealt puhhast  kassu. Sedda kassu jätkame weel taggawarraks,  kui wakkamaa wahhest ülle 20 leisikat  linno annab ja 20 leisikat linno 60 —70 rubla maksab. Watame nüüd jälle pöllo ka h j o, mis ta wähhemalt sõnnikuks taggasi saab. Ühhe wakkamaa pealt woib arwata nelli koormat kaero. Arwame igga koorm 50 leisikat, se õlleks kokko 200 leisikat. Jggast koormast lähhäks mahha 2Vs ehk 3 wakka kaeru, ühte kokko 52 wakka, siis pöhhust mahha arwata 42 leisikat kaerte raskus, ja järrele jäeks pöhhuks  ja sõnnikuks 158 leisikat, mis kül kuiwamise  ja ellajate söömise läbbi weel paljo ennam  kokku lähhäb. Meie rehnungi järrele andis üks Ria wakkamaa,  korra pärrast kaswanud, 20 leisikat linno 80 leisikat kuiwatud tõlkimata linno andwad 20 leisikat puhtid linno ja nenda jäeksid 20 kord 80—5600 naelast 5200 naela ehk 60 leisikat linna luid sõnnikuks järrele. Kui meie weel linna kuprade hagganad ja pahma pealsed senna jure arwame, üks 6 leisikat, siis annaks üks wakkama linna 66 leisikat luid j. n. e. sõnnikuks taggasi, mis agga ellajate söömise egga mu asja läbbi mitte ennam kokku ei lähhä. Selle järrel õlleks põllu kahju sõnniku  poolest 92 leisikat wakkamaa pealt. Arwame  nüüd, et kaera põhk ellajate söömise ja rehhes kuiwatamise läbbi paljo weel kokko lähhäb  ja sönniko laggunemine meie essimese rehnungi  järrele, mitte nenda suur ei sa ollema, siis arwame sedda laggunemise wähhenemist 50 leisikat kaera pöhhust weel mahha; siiski jäeb meil 42 leisikat weel linna ja kaera pöhhu wahhel sõnnikust pudu. Sellepärrast nüüd, et põld omma õigust saaks, peaks igga linna wakkamaa peale weel 40 leisikat õlgi woi põhku jure murretsetama, mis õlge peale arwatud, 50 kopp. leisikat, 4 rubla wälja teeks; siiski jäeks meil ikka weel ilma kahjuta kassuks 27 rubla wakkamaa pealt. Nenda warrastaks 188