peal merre waggesid tahta läbbi wadata ja ennese ees munserdada laska. Ülleüldse peawad  seal ollema 16 somus laewa, nende seas 4 wregat laewa, 3 ojuwad pattereid, 14 muud auro ja 5 purju laewa, Ülleüldse 35 laewa. Moskwast. Kirjakandjad tuid. Kui mälletate weel, ollid Prantslastel wimases söas Sakslastega, kui nad Parisi linnas sisse piratud ollid, et ei sisse egga wälja sanud, kirja kandjad tuid, kellega nad sönnumid linnast  wälja ja wäljast sisse said. Nüüd olla Wennerigi wallitsusel nöu, ka sesuggusid kirjakandjaid  tuwwisid murretseda, et kui ial kellegiga  peaksid tüllisse sattuma, neil omma kirjakandjad olleksid. Moskwas olla sellega hakkatud katset teggema ja söaministerium olla selle tarbeks 700 rubla lubbanud, ning üks herra Frefikin, sedda asja ja juhhatust ennese holeks wötnud. Need tuid, mis seks peawad prugitud sama, on Belgiamaalt tellitud ja peawad ühhes issiarralikus maeades hoitud ja nissude, hirse ja kannepi seemetega södetud sama. Essimeseks hakkatuseks on 50 pari tellitud ja igga paar maksab 10 rubla. Kirri, mis tuwwiga sadetakse, saab ühhe issiärranis öhhukese pabberi peale kirjutud ja kokko rullitud,  hanne sulle sisse püstetud ja sulg tuwwe sabbasse kinni seutud. Tulast. Ülleüldsest wäetenis kusest  könneleb seitung ..Wenne mailm", kuida Tula linna rahwas sedda uuk seadust waötowötnud  ja mis nemmad sest arwawad. Sealt kirjutakse: Jgga seisuse ehk klassi rahwas on sedda uut seadust, ülleuldse wäetenistuse polest,  wägga heamelega wastowötnud; iggaüks on sedda omma kohhuse arwanild ollewad, Jssamaa eest wälja astuda, sedda hoidma ja kaitsma. Meie jures on kaupmehhed, nago teiste eeskujud, kellest mönned ka wägga rahharikkad  mehhed ja ommetige on nende seas 17 wamili issat olnud, kes omma poegadele nekrudi  kwittungid ostnud, et neid nenda waetenistusest  lahti lunnastada. Nende seas on jälle kolm noort meest olnud, kes omma wannemate  tahtmise wasto wägga seisnud, wimaks  ommetige omma wannematele järrelandnud  ja lubbanud tenistusest ärra jäeda. Kah- hele on piddand kwittungid ostetud sama, sest et nemmad ammetites olnud, kust neil mitte woimalik põlle olnud tenistuse minna. Nenda on siis kõige kaupmeeste seltsist 12 noort meest, kes ennast tenistusest on taggasi kiskunud. Palju ennam katsuwad nemmad omma lapsi gümnasiumi ehk ka mude kolidesse panna, et neist kassudest, mis neile lubbatud, kes rohkem kolitud, ossa woiwad sada. Kurskist. Wäljarändajatest. Wäljarändamise  többe on iggal maal ja igga rahwa seas leida, ühhes rohkem teises wähhem, nenda kui ka muid többesid. Kurskist kirjutakse seitungi  Birsha läbbi, et 25. Zulil sealt kaks issiärraliko rongi raudtee peal wälja rändawa Mennonititega wäljamaale Hamburgi linna läinud, ja sealt otse Amerikamaale tahtnud purjutada. Nad olla Taurenist Berdanski ümberkaudo maadest tulnud. Ühtekokko 315 wamiliet, mis ülleüldse 1599 pead olnud. Petrikaust. Tullekahjust. Peterburgi  seitung ütleb sealt telegrahwiga sönnumid  sanud ollewad, et seal 27. Julil wägga suur tullekahjo olnud, kus umbes 125 maea ärrapöllenud. Nelli innimest olla kaddund ja neid arwatakse tulle surma sanud ollewad. Kust ja kuida tulli lahti läinud, olla alles teadmata. Jaltast. Põggenejad. Sealt kirjutakse  Nikolajewi seitungi läbbi, et Tatarlased ülleüldse wäetenistuse eest ärrapöggeneda püüdwad.  Kõik suremad abbilised nende pöggenemise  jureS olla Türklased, kes neid omma laewadega ülle merre weddawad. Wimasel aeal olla agga must kas Tatarlaste ja Türklaste  wahhele tikkunud; essimesed ei tahha wimasid ennam uskuda, egga endid nende katte anda, sest et jutto tehtud, Türgi laewa mehhed teada, et pöggenejatel mõnned rublad taskus, need wõtta nad ärra, siis sidduda nad neid kokko ja missata ülle parda merresse; mönned ütlewad ka Tatarlaste surnud kehhad, mis kokko seotud, merre kaldast leidnud ollewad,  kas se tössi, sedda ei tea kegi toeks tunnistada.  Immeks tulleb sedda panna, et 269