leiba maeas, egga heina kört lomadele etteanda,  sest et just parrajate töö aega hulkudes ja massades ärrawiitsid, ei sanud omma wilja õigel aeal korristada ja heina kokko panna. Halle ja pöllastamise wäart on se kül, agga, kes woib senna ennam parrata ja nüüd Märtsi kuul on meil jälle ue kohha peale minnik käes, saab nähha, mis tants sellega tulleb. . . r . Wöeralt maalt. Saksamaalt. Saksa wäggede wäljatullemine  Prantsusemaalt, on nüüd wimasel aeal, pea ja üllem assi, möllemate rigiwallitsuste wahhel õiendada ja selletada olnud ja neid essimesi sönnumid, et Saksa wäed kue kuu parrast Prantsusemaalt sawad wälja tullema, olla nad Parisist sanud. Reihsradi liikmed on köwwaste lootnud, et nende kantsler  sest saab jutto teggema ja neile ka sedda üdist kulutama; agga se põlle mitte sündinud ja sepärrast on lota, et se nüüd pea saab sündima,  sest et kantsler, issiennese parrast, sedda saab teggema, et sellega awwalikult näidata, kuida temma kõik häddalised ja tarwitawad asjad toemetab ja teiselt poolt sedda näidata ja mele talletada, et rigipäew ülle Preisi maapäewa  ja et wäljaspoline politik üksi temma assi on. Wäggede wäljatuttemise parrast on jubba pitkem aeg nõu petud ja läbbiräkimesi olnud ja nüüd assi nikaugele mahha tehtud, et kõik kõige suremas rahhus ja seaduslikus korras saab tallitud. Nende wahhelise leppingul on kuus paragrahwi,  kellest meie agga essimest tahhame luggeda  anda ja seal seisawad wastastiko lubbamised.  Prantsuse söawölg piddi 29. Junil 5872 tehtud leppingo järrele 1. Märtsil 5875 maksetud ollema; agga nüüd lubbawad nad sedda wimast 5. Septembril se aasta ärratassuda.  Sakslaste poolt lubbatakse jälle, et nende söa wäed 5. Julist hakkawad wäljatullema  ja nelja näddala aea sees peab siis Prantsuse  riik saksa wäqgedest ni kaugel puhhas ollema, et agga Werduni kindlus üksi weel Sakslaste kätte jäeb; söameeste maantee. Mets linna, saab lahti tehtud. Kaks näddalad pärrast  5. Septembri kuu päewa, peab kõik puhhas  ollema, se on: kõik wöeras wäggi wäljas. Prantfufemaalt. Ilm otamata sönnum,  wöera wäggede wäljaminnemise parrast, mis Saksamaalt tulnud, on ütlemata suurt römo teinud ja sest asjast könneleb üks wäljama  seitung: Se salla assi sai nihasti hoitud, et 3. Märtsil parrast lõunat, kello wie aeal, ülle kõige Prantsuse rigi, agga kolm meest sest asjast teadsid ja need ollid: präsident Thiers, minister Remusat ja krahw Arnim; teiste ministritel  olli agga ni paljo teada, et nöupiddamised  ses asjas wägga hästi eddasi läinud. Selle päewa hommiko olla präsident issigi arwanud,  et allakirjutus ehk wahhest alles esmaspäewal  saab sündima, kuida von Gontauti herra temmale olli teatanud, et Saksa keiser, kelle süddame heldus jälle ükskord, kõige selgemas  walguses paistnud, sedda sowimist olla wäljaöölnud, et assi sel päewal weel saaks selgeks  tehtud, et temma Prantsuse sadikule sedda,  mis siin malmis tehtud, teada woiks anda ja temma sedda jälle omma rigiwallitsusele woiks teatada. Nüüd otas manna präsident pitki silmi nende rõõmsa sönnumite järrele, sest ta õlleks sedda weel sellesamma päewa pärrast lõunat, rahwa koggule teatanud. Telegram tulli agga alles öhto kello 7 Wersailje. Nikohhe  tellis präsident ministrid ennese jure, andis  neile teada, mis olli sündinud ja andis telegrahwi läbbi Saksama sadikule Parist' linna teada, mis sönnumed ta Berlinist sanud ja selle peale hakkasid ka seitungid sest laulma ning asja laiale laotama, mis peale römoöiskamist  iggalt poolt kuulda olli. Immeks põlle se ka panna, et ni pitka ja raske waewa peale, mis nad kannatanud, nende süddamed römo pärrast öiskawad, kui kulewad, et sest nüüd lahti sawad. '?5. Märtsil 5875, olli kõik Prantsuse riik, pärrast sedda hirmust ja werrist  södda, nago pörmandale mahha wissatud ja sunnitud wöitja ette allandama ja temma hallastuse ehk wihha alla ennast heitma. Kaks päewa hiljem hakkas selle rigi pea linnas omrahwa  wahhel söa tulli pöllema, mis kaks kuud aega wöttis, enne kui se tulle ja möegaga löppetud  sai. Hirmus pilt, kui selle peale taggast  mõtleme ja üks sündinud luggo, kelle sarnast  enne põlle olnud. Kaks rasket aastat on sest sadik mödaläinud ja wabbatrigi wallitsus,  kellel iggal pool waenlasi, on nüüd sedda 108