lehed tunnistawad, et Inglane wäga heaste kewadeni oodata wõida, kus uus aeg saaks andma. Kui meie nüüd Türgi maad ja tema olekut ka tähele paneme, siis leiame, et seal asjad iga päewaga  kirjumaks lähemad. Türgi walitsusel näitab ka nagu pää ära kadunud olewat, sest kuhu ta waatab,  igal pool on mässu ja sõda. Seal käib esmalt Monteneegro kangeste peale, et tema piirid õiendatud  saaksiwad, aga „Albaania ühendus" paneb selle ühendusele wasta ja ei kuula selle tükis ka Sultani käskudest ühtegi. Sultan pakub omalt poolt seda õiendamise ametit ühele ja töisele oma Pashaadest, aga keegi ei taha seda kardetumat ametit wasta mõtta, kus jo Mehemet Ali oma elu ära kaotas. Kreeka maa käib omalt poolt Türklase peale ja Kreetas on asjad ikka meel niisama segased, nagu ennegi. Nüüd on ka meel Traatsias ja Makedoonias asjad nii kirjuks läinud, et igal silmapilgul inüssam ine tõusmas  on. Siin on ennast Mulgaarialased söale walmistanud  ja tahawad omi maid Bulgaariaga ühendada.  Türgi riigi walitsus ei maksa seal maal ühtegi  enam, maid rahwa päämehed walitsewad ja teemad mis nad tahawad. Nii on Makedoonias Njegushi maakonnas üksi 10,000 mässajat malmis mundris, kellel kõik sõariistad täielikult käes on. Ka suuritükka on neil, keda 800 osawalt wäljaõpetatud meest tallitamad.  Aasias ei ole Türklasel parem lugu. Kasan-Daghi mässamiue ei ole ikka meel lämmatatud. Ta ongi meel suuremaks ja laialisemaks läinud, kui enne, sest nüüd on ka meel Zeituni Armeenialased mässajate nõuusse heitnud, kelle käest Türgi walitsus korraga 50,000 piastri asemel 500,000 piastrit kroonu maksu pärima hakkas, see on korraga kümme korda enam, kui seiemaale. Seal on siis rahwas nüüd ka mässama hakanud ja on omad kroonu maksud püssi kuulides Türklasele ära lubanud maksa. Weike-Aasias teemad üleüldse Armeenialased Türgi walitsusele palju pääwalu. Erzeruumi Armeenialased  rändawad Wenemaale wälja, ja Zeituni Armeenialased  teemad mässamist. Zeituni Armeenialased on üks sõaarmastaja müerahwas, kellel oma 30,000 sõahimulist meest, ja keda nende wahwuse pärast jo sagedaste Aasia Monteneegrolasteks on nimetatud. Neil on ka Türgi walitsuse all ikka oma jagu priiust olnud, kelle wasta Türgi walitsus ilma aegu wõidelnud  on. Jo aastal 1839 läks Jbrahim - Pashaa nende wasta wälja, neid täitsa alla heitma, aga Türgi sõawägi sai 'löödud ja Jbrahim - Pashaa tuli oma mäe kildudega koju tagasi. Aastal 1862 oli jälle Aziz-Pashaa nendega wõitlemas, aga ka tema sai täitsa löödud. Nüüd mõne nädala eest tagasi oli Türgi walitsusele õnnetu mõte tulnud, Zeituni wahwa Armeenialastele korraga kümme korda suurema maksu peale panna, kui nad seiemaale Türgi walitsusele oliwad  maksnud. Seal lõhkusiwad Armeenialased Türgi ametniku maja ära ja nende naised istutasiwad maja waremete peale sibulad kasuma, mis kõige suurema põlgamise täht on. Selle järele läksiwad nad oma mägedest orgudesse ja pillasiwad Tsherkessid laiali, keda Türklane seie nagu Armeenialaste wahiks elama oli pannud. Üksikud Tsherkessid palusiwad armu ja nendega tegiwad Armeenialased ühe lepingu, kus Tsherkessid  touutawad: „Meie tahame halwemad olla kui koerad, kui meie oma, teile antud sõna ei pea." Mässajad  heitsiwad siis ümberkaudse Armeenialastega ühte nõuusse, nii et neil nüüd jo oma 100,000 meest sõariistade  all seisawad. Et kõik need Armeenialased kristlased on, sellepärast tõstis suurwesiir Savset-Pashaa  Armeenia patriarhhi Narsese ehk ülema piiskopi juures kaebdust ja nõudis, et ta mässajaid waigistaks ja neile nende kohuseid Türgi walitsuse wasta meele tuletaks. Aga patriarhh Narses wastas selle peale, et temal Zeituni Armeenialaste üle mingisugust woli ei olla. Türklane on nüüd küll sõawäge mässajate wasta saatnud, aga mis tema jõud seal mõjub, kus maja juba igast nurgast põleb! Austrialaste sõda Bosnia maal näikse pea otsa lõppewat, sest wiimasel ajal on mässajad igal pool lüia saanud ja on nüüd jo peaaegu terwe Bosnia  ja suurem jagu Hertsegowina maast Austrialaste käes. Ka arwatakse, et Türgi sultan nüüd seda lepingu  kaupa alla saab kirjutama, mis Austria, Bosnia  ja Hertsegowina maade kohta soowis teha, aga mis sultan seiemaale alla ei kirjutanud, sest et mitu iseäralist tingimist sekka soowis üleswõtta. Nagu meie jo omal ajal Saksamaalt lugejatele  jutustasime, oli würst Bismark Berliini kongressi  osalistele ühe kutsekirja saatnud, kus ta soowis, et kõik osawõtjad riigid ühes nõuus Türklase peale käiksiwad ja teda sunniksiwad, Berliini lepingu kaupa pidama. Inglane lõi aga selle nõu tagasi ja Bis- mark oli sell kombel oma katsutud lahingu kautanud ning ei näita üleüldse enam oma wahemehe ametit selle asjas edasi tahtwat ajada, nagu Saksamaa ajalehed  kirjntawad. Selle kohta ütleb nüüd Wenekeele ajaleht „Noowaja Wremja": „Auus tegu! Berliinis on rahuleping tehtud ja alla kirjutatud saanud ja nüüd on Saksamaa esimene riik, kes ennast oma kohustest  lahti teeb. Nagu näitab, on würsti Bismarki wiha oma enese lapse (Berliini lepingu) peale põlema läinud. Aga seal on ka tõisa asju, mis teda sunniwad,  Hommikumaad ära unustada. Temal on käte ja jalgadega oma seestpidiste asjadega tegemist, ning Lääne poolt puhub jahe tuul. Kantsler ootab raskeid  päewi. Tema kuulsus rahwa juures sulab, nagu lumi päikese käes. Soziallased ja kiriklased on walju politsei seadmiste pärast tigedad, rahwaus-wabameelelised  Bismarki luuletatud maksumuutmise nõuu ja kõikide tööde seisu pärast. Üleüldine pilt on see: Saksamaa on peale oma wõitude Napoleoni keiserriigi  üle seisma jäänud ja see tähendab meie ajal, kus aur ja tclegrahwid walitsemad: ta on tagurpidi läinud!" Sarnatsel kombel kirjutab „Russkij Mir", kui ta ütleb: „Ci wõi just mitte ütelda, et Saksamaa riigi olek praegu liitmise wäärt on. Wäljastpidise läike ja wõimuse katte all warjnb ennast seestpidine mäda olek, kes maa elu ähwardab surinata. Würst Bismark ei ole, omast oluõpetusest ja terawa mõistusest  hoolimata, mitte mõistnud sassis riigi-asjadega malmis saada, keda Saksamaa seestpidise elu pärast esimese pulga peale tuleb seada. Würsti Bismarkil ei läinud korda, kiriklaste wõimu wähendada, ega „wabameeleliste" wastapanemist waigistada, ega ka soziallistide püüdmist tühjaks teha. Saksa riigi walitsusel  on sellepärast praegu mitme suure parteiga wõidelda, kes tähtjama rahwajau asemikud on, nii et ühe nende parteidega rahu peab tehtama, kui töistega ilmaaegu edasi ei taheta wõidelda. Aga missuguse parteiga peab seda rahu tehtama? See on praegu põlew küsimine. Ehk ei tehta aga ka sugugi rahu, ehk teda ei ole sugugi wõimalik teha, kui selle peale mõeldakse, kuidas nüüd Sakslased oma kuulsa kantsleri  kohta arwawad, kelle sisse nad oma usu on kautanud,  ja keda wälise poliitika suured wõidud ära on mäsitanud. Sellepärast usume ka Saksamaa ajaleht „Norddeutsche Allgemeine Zeitungllt", kui ta kirjutab, Saksamaa ei mõteldagi enam selle peale, Hommikumaa  asjades meel edasi oma wahemehe ametit pidada." Meie oleme need ütelused Welle ajalehtede seest seie ülesse pannud, et meie lugejad näeksiwad, kuidas Wenemaal praegu Saksamaast arwatakse. Prantsuse walitsus on Watikaanos nõudnud, et paapst oma saadiku, nuntsius Meglia, Prantsusemaalt  ära kutsuks, sest et ta Prantsuse piiskoppisi ühtepuhku riigiwalitsuse wasta ülesse kihutada. Omalt maalt. Wiliaudi maalmmast. Kabala wallast kirjutatakse  meile: „ Hans Alles kaebas Kabala kohtus, et M. P. teda laimanud olla. Kohus soowis, et poisid oma wahel ise ära lepiksiwad. Tüki aja pärast laksuvad  mõlemad jälle kohtu tuppa ja andsiwad üles, et nad selle peale olla leppinud, et M. P. kaebajale 1 rubla trahwi maksab. Sellega oli siis nende kohtuküik  lõpetatud, aga Hans Alles jäi meel kohtu tuppa, pani oma saadud rubla kohtu laua peale ja ütles: tema ei tahta seda trahwiks saadud raha mitte omale ega ka kellegi muu asja tarwis pruukida, maid kinkida  seda Aleksandri kooli kasuks, mis ka kohe kohtu kirjutaja tänuga Kabala abikomitee kassale wasta wõttis. Seda juhtumist olen ma sellepärast ülespanemise  wäärt arwanud olewat, et muidu sarnatsed leppimised ikka sellega lõppemad, et trahwiraha kõrtsis ära juakse, kust kellegile kasu ei tule, sagedaste aga küll uut riidu. Sellepärast awaldab seesinane tegu wäga auusat meelt üles, kes sell' kombel ennast harjund kombest lahti jõuab teha ja töistele head eeskuju anda. Ühtlasi annan ma teada, et Morna wallawanem pääraha maksu juures waewaks on wõtnud, maksjate käest mõned kopikud priitahtlikult korjata, ning saamad temal nüüd mõnedki head rublad jo Aleksandri kooli kassasse anda olema. Pangem nõnda igamees käed adra külge ja meie jõuame imet teha! Seda soowib kõikidele Eesti poegadele Aleksandri kooli sõber M. M." Seie rinne omalt poolt muud juure ei jõua lisada, kuid: Mingem ja tehkem niisamuti! Pärnu maakonnast tuleb. Mlle.._tirj,. kus ka selle üle kaeõdufi tõstetakse, et nüüd kirikuid wiimasel ajal ilmaliku asjadd waidlemiste kohtadeks tarwitatakse. Et Testamaal praegu õpetajat ei ole, on köster L. 5. Augustil jutlust pidanud, kus ta näidanud, kuidas mõned ajalehed" inimeste hukatajad olla. Kirjasaatja  paneb seda asja õigusega imeks, sest ajalehed tulla meie maal riigiwalitsuse ja zcnsuri lubaga wälja, kes kangeste selle üle walwab, et midagi paha õpetust rahwa sekka ei saa. Olgu peale, et köstri wend ise ka ühe lehe wäljaandja on, siis ta ommeti kirikus tõisa ajalehta sellepärast kardetamaks ei tohi teha. Mõned asjad lähemad meie maal iga päewaga imelikumaks  ! Tartust. Tartu käsitöö ja koduloomade näitus, mis põllutöö ja käsitöö edendamise ,elts Tartus nüüd jo mitu aastat järesuku elusse on kutsunud,  sai ka tünawu, nagu kord jo nimetasime, Augusti  kuu lõpetusel ära peetud. Meie jaame edespidi ühes põllutöö ringwaatuses tänamustest näitustest pitkemalt  rääkima ja siis ka nimetama, uus meid Tartu näitus õpetas. Nüüd tahame aga lühidelt nimetada, kui palju loomi Tartu näitusele toodud oli ja missugused  põllumehed omale, seal auuhindasi katte wöitnud. Hobused oliwad esmalt kolme liiki seatud: Suurem  liik oliwad tööhobused, umbes 30 ühtekokku, siis sõiduhobused, 12 tükki, ja wiimaks ratsahobused, 5 tükki. Weiseid oli tänawu Tartu näitusele 125 toodud:  31 pulli, 45> lehma ja 49 noort meist. Puduloomade näitus oli wäga weikene: mõningad  sead ja paar lammast oli kõik, mis ette oli toodud. Wõidetud auuhinnad ja nende saajad on järgmised: Pullid. 1. Ministeeriumi kuld auuraha wõitis grahwina Manteuffel Saa reinõ isast oma Friisia pulli eest. 11. Ministeeriumi hõbe auuraha wõitis Torma mõisa rendi herra Anschütz onia Angleri seltsi pulli eest. 111. Sozieteedi wask auuraha sai Laur Nopkast  oma Eesti pulli eest. IV. Kiituse kirjad saiwad: 1) aon Samson Kuristast Biilau seltsi pulli eest, 2) v. Knorring Sulelt Angleri seltsi pulli eest ja 3) herra Kramer ka Angleri seltsi pulli eest Lehmad. I. Ministeeriumi sunre hõbe auuraha sai v. Hofmann Breitenburgi lehma eest. 11. Sozieteedi hõbe auuraba saiwad: lj Torma rendi herra Anschntz  Angleri seltsi lehma eest ia 2) Landraat von Liphart Raadi mõisast ka Angleri seltsi lehina eest. 111. Sozieteedi wask auuraba saiwad herra Kramer Angler - Aishiiri lehma eest ja herra v. Samson Kuristast  Biilau seltsi lehma eest. IV. Kiituse kirjad saiwad: 1) landraat v. Liphart Raadi mõisast Aug ler Hollandi seltsi lehina eest, 2) herra v. Essen Kastri mõisast Angler seltsi lehma eest, 3) herra Mattly Rakwerest Eesti lehma eest ja 4) Laur Nopkast Ang teri seltsi lehma eest ning 10 rbl. Raha auuhinna wõitsiwad J. Lego 10 rbl. ja P. Waasi 5 rbl. - Mullikad. I. Ministeeriumi weikse hõbe auuraha saiwad: 1) herra v. Essen Kastri mõisast nelja Angleri seltsi mullika eest, 2j grahwina Manteuffel Saare mõisast kahe Friisia seltsi mullika eest. 11. Sozieteedi wask auuraha saiwad: 1) landraat v. Liphart Raadi mõisast nelja Angleri seltsi mullika eest, 2) herra v. Sievcrs Rannust wiie Ängleri seltsi mullika eest ja 3j herra v. Knvrring Lukelt 10 Angleri seltsi mullika  eest. Sozieteedi hõbe ja wask auuraha sai herra v. Essen Kastre mõisast Shorihorni seltsi mullikate eest. Tööhobused, u) Takud. I. Sozieteedi hõbe auuraha sai K. Peterson Pilkuscst oma musta taku eest. 11. Ministeeriumi wask auuraha saiwad: 1) herra v. Middendorff Hellenurmest Araabi-Ardenni  täku eest ja 2 j paron Maydell Uuest Pranglis!  ka täku eest. d) Märad. I. Sozieteedi hõbe auuraha sai T. Karlson oma kõrwi mära eest. 11. Sozieteedi wask auuraha sai P. Sukk Tähkverest  oma halli mära eest. 111. Kiituse kirjad saiwad  paron Ungern-Sternberg Karsti mõisast Ardenni  mära eest ja Ronimois Tarwastust oma kõrwi mära eest. Sõlduhobused. a) Täkud. I. Sozieteedi  hõbe auuraha sai herra v. Walter Rääbise mõisast oma Araabia täku eest. 11. Sozieteedi wask auuraha sai herra Rosenpflanzer Loosi mõisast traawel täku eest ja J. Gern Wedu wallast kõrwi täku eest. 111. Kiituse kirja sai paron Stackelbrrg Õõtla mõisast. - Ratsahobused. I. Sozieteedi hõbe auuraha sai paron Nolken Luunjaft Inglis seltsi traawli mära eest. 11. Kiituse kirja wõitis herra v. lurgens Ulilast rätsa mära eest ja paron Nolken Luunjas! Inglis seltsi traawli ruuna eest. Lambad. I. sozieteedi wask auuraha sai herra von Essen Kastrist Inglis seltsi oina eest. li. Sozieteedi kiituse