Praegune rigiwallitsus ütleb igga rigi allama kohhuse ollewad omma ello ka omma issamaa eest ärraandmas, ja kes ennast körwale hoiab, nimmetakse josikuks, kes. parrast kohto alla langeb  ja wastust ommast teggemisest peab andma.  Et nüüd prints Napoleon wimase söa aeal j ostku t teinud, sepärrast woetakse temma kindrali auunimmi lemmast ärra ja peab sellega leppima, mis käes on. Wastastiko tahtmised. Prantsuse rigi rahwas ei õlle omma rigi wallitsusega weel mitte üsna rahhul, waid neid on seal kappuga lahhutada, kes sedda sowiwad, et nende riik jälle ühheks keisri rigiks saaks, se on, et neile jälle üks keiser troni peale saaks tõstetud, ja mis neil se kõige armsam õlleks, kui wanna Napoleoni poeg issa aujärje  peale saaks tõstetud; agga teised on jälle omma wabbat rigiga wägga hästi rahhul. HiSpaniamaalt. Karlistlased katsuwad  üsna wäggise ennam ja ennam rigi suddamesse  tungida ja nüüd hiljoti olla neil ka nõu olnud kassi Madriti linna järrele wälja sirrutada ja sedda ennese katte kiskuda ja sellepärrast  olla siis ka Kontreras 2000 mehhe ja kahhe suretükkiga Madriti linna peale läinud sedda ärraneelma; rigiwallitsus on agga sest pahhast ettewötmisest aegsaSte sönnumid sanud, ja saatnud 1000 meest ommast kõige wapramast  söameestest kutsmata wöerastele wasto. Kui olla wastaskiko kokko sanud, siis olnud ka kohhe tulli lahti; Kontreras olnud agga romus, et soja hingega ühhe ossa söameestega lippama sanud, egga põlle kordagi ennam taggasi  wadanud. 400 meest woetud wangi, ta mollemad suredtnkkid ja kõik nende söa moon janud rigi söameeste kätte. Kontreras ja teised  essikud on se kord kül peäsenud, agga ommetige  olla lotust, et ka neid sawad hõlma piddi kätte sama. Rigi söameeste kahjo ei olle suur olnud. Madritist kirjutakse 2. Augustil, et üks Hispania  söa auro-laew üht Inglise auro-laewa, mis Karlistlastele söariisto ja mona piddand koma, kinni wötnud ja San Sebastiano winud.  Parras, kes käskis keeldud kaupa weddada!  Norramaalt. Saksa kroonprints on, kuida Kristiania linnast 31. Julil kirjutakse,  sellesamma päewa lõuna kello l aeal Telemarkenist taggasi tulnud ja ohto kello 8 Stokholmi linna Rootsimale sõitnud; teise päewa  lõuna on ta seal. Rootfimaalt. Saksa kroonprints on 2. Augustil hommiko kello 7, Stokholmist Upsala reisinud ja saab sealt kunningliko aurolaewaga  „Skoeldmen" Skoklosteri lossi peale, mis Mälarmerre kaldal, sõitma, sedda watama. 2. Augusti kuu päewa õhtul saab ta, temma auuks Dröttningholmi lossis antama piddust, ossa wötma. Ohto enne sedda, on ta mõnda tähhelpannemise wäärt asja läbbi wadanud. 275 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Audro koggokonna kohto polest antakse seläbbi kõigile teada, et Lindi mõisa rentnik. Jaan Mihkelson,  on ärra surnud ja kellel selle temma käest õiget mölla pärrimist wöi nõudmist peaks ollema, et need omma pärrimist kue ku aea sees, selle proklama  wälja andmise päewast armata, se on künni 14. Januarini 1874, selle kohto ees üllesannaksid ja tõendaksid, sest parrast sedda aega ei sa ennam keddagit kuulda wöetud. Ühtlase manitsetakse ka kõiki neid, kes ärrasurnud Jaan Mihkelsonile middagit  wölgo jänud ehk temma asju ommas käes piddawad, et need sellesamma aea sees ommad möllad  siin kohto ees ärramaksawad, muidu langemad, kui wöera warranduse salgajad, seäduse järrele kohto alla. Audro koggokonna kohtus, 14. Julil 1873. Koggokonna kohto nimmel: Pea kohtomees Jürri Ennok. Kirjutaja J. Simonson. s Pajako mõisas, Nissi kihhelkondas, Perno postmaantee lähhedal, on üks karjamöis  rendi peale sada, kus head põllud, heinamaad  ja issiärralik karjasmaa, uus ellomaea, laut ja köök. Ka on üssikud tallo kohhad, kas rendi peale sada ehk pärriseks osta. Lähhemat teadust annab Pajako möisawallitsus. Pajako mõisas, 19. Augustil 1873. Baron SLackelberg. 3 Annan seläbbi kõigile Üllejöe rahwale teada, et minno jures Üllejöe allewis, lada platsi körwas, Jännesselja ulitse äres, igga rede wamilide jauks tünnide kaupa, agga igga laupäew kõigil läbbi seggamine wihtlemise saun on. Saksa rahwal on jälle issiärranis redi naesteja  laupäew meesterahwale. Kes tundide kaupa sauna sada tahtwad, pallutakse neljapäew malmis tellida. Sauna perremees Mart Wiik- 1