tahtnud, et temal teenistust ei olnud, iseennast, maha lasta, mis muidugi selge male on. EL tema teu peal surma nuhtlus seisab, sellepärast ei saa ta muidugi omast teenitud palgast ilma jääma. Ülekuulamise juures on Hödel sozial-demokraatlastest  ütelnud: „Nemad on kõik ära ostetawad inimesed!" Sellepärast olewat ta ka nende seltsist wälja astunud ja on wiimasel ajal „kristliku-soziali" partei liige olnud ja selle partei käest ka raha-abi eluülespidamiseks saanud. Ka olla ta selle seltsi kirjast  laiali hautanud. Palju on weel selle noore hullustaja  tallitustes pimeduse katte all. Riia Saksakeele ajalehele „Rig. Ztg." kirjutatakseßerliinist  praegusest olekust Saksamaa wabadmeeleliste  ja mustakarwaliste wahel: „Wäga inetumat teed, keda aga kristliku armastuse katte alla kaetakse, käiwad  kõikides neis sündmustes kristlikud-soziallased. Sozial-d'emokraatlased ei tee mitte ülekohut, kui naad kinnitawad, et keisrilaskja mitte nende seltsiline ei ole, waid kristliku-soziallaste liige. Seda küll keegi ülemkirikherra  Stöckeri kohta ei taha salata, et tema selts armastust kuninga wasta ja kirikliku usku äratada tahab. Aga tema töös on see ütlemata suur wiga, et ta wõera wara kallale kipub (näituseks, kui ta muu asjade kõrwal linna majaomanikust mägise käsib sundida,  odawamaid korterist äraseada), ja sellepärast wõib wüga heaste ka üks sozial-demokraatlane selle seltsi liige olla." Üleüldse teemad kiriklased Berliinis, mis naad jõuawad, nii heaste kirikutes kui muial, et nurjatumat Hödeli tegu oma kasuks tarwitada, kõik asjad jälle tagurpidi käima panna ja kiriku walitsuse hõlma ajada. Maailm on nende meelest hukas; aga wabadlased mastawad, et ta üksi seal hukas on, kus inimesi noorest põlwest saani mitte mulla pinna peal ei õpetada kõndima, maid pilwetes. Pilwetes ei wõi > aga keegi inimene kõndida; kes seda teemad, need on hullustajad, ja hullustajatest tulewad kõiksugused imelikud  ja inetumad tükid. Hödeli noore põlme lugu on nüüd ka tuttawaks  saanud. Tema on ühe eksinud tüdruku poeg. Pärast on tema ema kingisepa Traberile mehele läinud,  kes aga oma kasupoega nii peksis, et ta wanemate  juurest ära põgenes ja, ehk küll alles 13 aastat  mana, ümberhulkudes liiderliku elu pidas. Walitsus  andis teda sellepärast ühe waimuliku parandamise  ja koolitamise majasse kaswatada, kus ta nii kaua oli, künni ära oli leeritud. .Siis anti ta ühe kardsepa juure õpipoisiks. Siin õppis ta kaks aastat, seal andis tema nneister teda jälle parandamise majasse  tagasi, et ta wäga tige oli. Siin hoiti teda trahwiks tükk aega mängis, siis anti teda ühe kärnäri juure õpipoisiks. Pärast oli ta jälle paari kardsepa juures õppimas. Tõeste, üksi seesuguse elulou ja kaswatamise juures mõis Hödel seesuguseks tooreks ja' ülekäe läinud inimeseks sigineda, mis ta nüüd on! Breslaui ja Pooseni linnades on wiimasel ajal riigiwalitsuse poolt, raamatud kõhtude alla kinni pandud, keda seiemaale ilma keeluta müüdi, aga keda nüüd Rooma kirikule kahjuks 'arwatakse olemat.  Ühest raamatust oli seiemaale jo 8 trükki keeluta  wülja tulnud. Preisj ajalehed kirjutawad selle asja kohta: „Et kaks seesugust juhtumist üks töise järel lühikese aja sees olnud, on. ka' näituse täheks, et nüüd küsimiste kohta, mis Rooma, kirikusse puutuwad,  töine tuul puhub, kui seie maale. Küsimine on siin küll kohane, et kds «Ke ongi see tee, mis lepingu kaup paapstiga merd kõndima paneb?". Saksamaal on ivahwa koolide minister Falk jo enne Keisri laskmist ennast .ametist lahti palunud,  mis seda enam kHetssda on,- et Roomlased nüüd uueste jälle' omad Dalipud Saksamaal kõrgeke on tõstnud ja endise paapsti all alustatud wõitlennst riigi walitsuse wasta: edasi-hakanud ajama. Falk on ennast aga Lutheruse kiriku pärast ametist lahti palunud,  kellel Preisimaal suur Võimus on, aga kes mes asjas Roomlastega käsi käes käib ja maimu-/ harimise edenemist takkstab. Rooma paapst ei ole ilmaski Preisimaa edenemisele nii takistam, kui Preisi enese paapstikesed. Saksamaa ajalehed waatawad praegu suure murega tulewiku peale. Inglismaalt. Inglismaal lähemad rah w a awa d rah üh e aks  Rääkimata  sest, et igal pool koosolekuid peetakse, kus riigiwalitsuse  poliitika wasta sõideldakse ja nende awalduste  tunnistuseks kirju alla kirjutatakse ja riigiwalitsuse  kätte saadetakse, siis on ka parlamendi saadikute walitsemiste juures miimasel ajal wabameelelised wõitu saanud. See paneb praegust ministeeriumi mõtlema ja ta näitab, nagu tahaks ta rahu poole pöörata. Seda tema awaldust ei tohl äga keegi uskuda, sest wäga heaste on wõimalik, et Inglismaa ministeerium üksi ainult sellepärast seda oma rahupüüdmist awaldab, etseeläbi  wabameeleliste liikumisi-sõa. wasta jälle seisma panna, enne kui naad liig paHu rahma seas wõimust on saanud wõtta. ... LMdonist^W suur töömeeM my s saMine' alustanud, töömehed on WaMate hoõnÄ ära lõhkunud, mööda linna uulitsaid  käies aknad puru wiskanud ja owersti Jacksoni maja täitsa ära lõhkunud ja põlema pistnud. Jackson on tööandjate - ühenduse president, kes seks kokku on heitnud, et ühel meelel wabriku töömeeste palgad alama määra sees hoida. Sõawäed on mässamist läinud lämmatama. " - ... Ameerikast. WenesuSelas on hirmus maa wärisemine  olnud, kus 600 inimest hukka saanud. Ka Karaakas on seda maawärisemist meel tuntud/ Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Aga ütle ammeti, Pärt, mikspärast  sa täna nn wäga raskeste ohkad ja oma pääd üsna rippuwalt longus hoiad? Kalja Pärt (pahaselt): Keda sä jälle siin pilkama  hakkad! Kas sa ei tea, et täna kallis Pühapäew on! Sina wõiksid ka jo ükskord oma wana patuse lihale wasta hakata panema. Nalja W Soo! kuidas wiisi siis? » Kalja Part: Sina peaksid oma libeda lobasuu  natukene enam kortsu tõmbama ja ennast kurbliku  hinge ja rusuks pekstud maimuga surmatunnikese masta walmistama hakkama. Nalja Mart: Kuule Pärt/nüüd tahan mina sinule ka ühe Pühapäewa jutluse pidada-. Kui sina ja kõik sinu sarnatsed mehed sest ajast, mis teie pää norutamisega ära wiidate, poolgi jagu jumaliku elu heaks, see on: auusa tegude peale ligimiste ja isamaa kasuks ära tarwitaksite, siis oleksite annast sada korda -enam õnsa surmatunnikese wasta Valmistanud, kui praegusel kombel. Kus ütleb püha "kiri, et sa pääd pead norutama? Püha kiri ütleb: Waadake lillikesi põllul ja lindusi taewa all! Need aga laulawad ja Litsemad pühapäewal niisama rõõmsaste, kui argipäewal. Madu, see äraneetud loom, üksi roomab mulla sees. Aamen! Kirja wastused. 77 ja 78) M. K. P-l. Mõlemad kätte tulnud. Peaks H. tegqma, mis Teie teda ütlete tahtwat teha, siis wõiks ennast Nalja Mart seeme rõõmustada, et temale uut materiali antakse. Aleksandri kooli kirja saame edeõpidi tükati tarwitama. 79) J. M. K—s. Oleme wasta wötnuh. 80 ja 81) J. P. L—s. Mõlemad Teie wõtame antud tingimistega wasta. Kirja teel pitkemalt. 82) Dr. K. T—s. Täname wäga! Teie kirju ootawad meie lugejad igatsemisega, ärge laske neid sellepärast kaua oodata. 83) J. P. T—s. Saame Teie kõne tänuga ära trükkima. 84) J. T. W—s. Saame trükkima. ' - 85) A. S. T—s. -On wähe.nime all ja ei ole ka muidu meie lehele sünnis. 85) M. R. S—s. Saame lühendatud trükkima. 87) J. K. T—s. Oleme kirja, kelle järele küsite, küll kätte saa- - nud. Töiste asjade pärast kirja teel.' . »- 88) J. H. O—s. Palume Teid wäga, postistempelte peält . järele waadata, kuidas Teie ajalehed Wlewad «ja kus 'naad scisawad, et « mi.hilja katte saate. Siit lähemad naad (ehk pearoad»seda tegema) kolmandamal päewal, see on Esmaspäewäl minema. Soowimise leiate täidetud olewat. , 89) J. K. L—s. Meie saame' pea oina lugejatele ka kindral Todlebeni pildi ette panema. W) J. B. A—s. Liig >wähe olete nime alla pannud ja ei ole ka muidu wõimalik trükkida, esmalt, et ta asja selgituseks ühtegi ligi ei aita, ja töiselt, et meie iseennast omas lehes kiita ei taha lasta. 91) J. R. T—s. Saame neist asjadest edespidi ka rääkima. 92) J. N. T —s. Kuidas see wahe tuleb, seda meie ka Praegu ei' wõi ütelda, ja ei- ole meil ka aega, seda asja uurima hakata. Meie arwates on meie kuupäew õige^ »93) K. U. M—s. Seesuguseks Saksakeele ajaleheks, nagu Teie tahate, wõin ma Teile „Die Gartenlaube" soowida. Ajaleht ..Daheim" * on liig ükstkpoolses paapstlaste maimus kirjutatud ja juhitud.' 94) J. H. O—s. kirja peale meie lühidelt ei wõi wastata  ja pitka wastust meil praegu aega ei ole kirjutada. Jäägu need asjad suusõnal arutada. Wiimase punktiga olete täitsa eksi teel. Esimeste  punktide kohta ütleme Pi palju: Praegu teeme ööd ja päewad tööd, et aga oma toimetustega malmis saada, ja nii et jo termis ka selle töö all walu hakkab tmrdma. Kus on siin weel aega „ära katsuda, mrs Soomlased pruugiwad"! Kui Teie acq'seda kannab, siis palume, tehkeseda.  Seie maale on mõned, kellest meie kõige enam abi lootsime, meie ettewõtmise peale waadanud, nagu oleks meile meie. toimenduste heaks sadatuhat rubla kätte antud ja meie toimendusesse paar tosinat õpetatut  meest, kellel hommikust õhtuni suled käes lcndawad. Kregi ei mõtle selle peale, et selle lehe wäljaandja esimesel aastal waewalt oma kuludega  wälja tuleb, aga oma töö Jumala muidu teeb. Hea nõu eest täname  ka, aga weel enam tänaksime hea abitöö eest. Zensuri poolest lubawd. Riias, sell 15. Mail 1878.» Wiliandts trükitud F. Feldt'i juures. Wiliandi kihelkonna Aleksandri  kooli abikoniiteed, komitee kui korjajaid liikmeid, palutakse 11. Juuni kuu päewaks, peale lõunat kella 3 ajal Wiliandi Eesti põllumeeste seltsi korterisse  kokku tulla ja omad korjandused ära tua, sest et neid nädal hiljem Sakalas  nimetpidi teada antakse. i Põltsamaa näitas 1878 aastat. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsist saab 'tänawuse Põltsamaa kodoloomade ja käsitöönäituse  kohta, mis korra Juuni kuul ette pidi wõetama, teada antud, et see näitus tänawu sügisel, enne Mihkle-päewa laata, 14. ja 15. Septembril ette saab wõetud. Juuni kuuni ei olnud wõimalik kõiki toimetusi  nii korda seada, et asjad takistamata oleks edenenud ja loodab Põllumeeste Selts, et -sügisene aeg ka Põltsamaa ümberkaudse põllumeestele ja käetöötegijatele sündsam on kui suwi. Seltsi käsu peale: kirjatoimetaja T. Pekk. (85) - .1 Kuulutused. (Politsei lubaga.) J. Werucke suur õmbluse masina laager Siidipoes Wiliandis soawitab mitme aastase wastamisega kõige paremaid Ameerikamaa õmbluse masinaid nii heaste käsitsi kui jalgadega ümber ajada rätseppadele, kingiseppadele  ja sadulseppadele, nimelt üht käemasinat uue pooli sealdusega, kus masin kerimise juures . mitte ühes ei pruugi tööd teha. Iga masinale antakse weel töine süüstpool ligi ja üks Eestikeele õpetuse kiri, kuidas masinaga ümber käiakse. Ka müakse neid masinaid  sell' kombel, et hind tärminides kuude kaupa aegamööda  ära tasutakse. 7 Dmbluse masinaid, kellest uuesti suurel hulgal kõiksuguseid meie kätte on jõudnud, soowitab alandatud hinnaga (54) S. F. LkWji. Põltsamaal. HHche- ja kahe-hobuse sahku, pöllu»  » töö masinaid, kassisaba ja kure- seemneid, tsementi, kipsi, kunsilikut sõnnikut (superfosfaati), ahju uksi ja muud ehituse materiali müüb odawalt A. W. Dostrõm, Wiliandi „põdra" kaupmees. (84) 1 kes rätseppadeks tahawad õppida, nimelt seesugused, kes enne rätsepa tööd on teinud, aga lõikamist ja masinaga õmblemist juure tahawad õppida,  leiawad kohta Wiliandis Walleniuse majas rätseppa meistri A. Palloni juures. Sealsamas wõetakse ka kõiksugu rätseppa tööd paraja hinna eest teha. (86) 1 ! 5?" Pitka silla juures antakse kohe ! pood rend. Peale, ühtlasi elumajaga. Kaupa teeb Aakre morsa walitsus. 2 ! Igas raamatu poes on saadan ! Odast. Kirja pannud C. R. Jakobson. Hmd 10 kop. Watukene meie kewadisest rõõmust. Kirja pannud C. R. Jakobson. Hind 5 kop.