gemise asjad üsna siendud sawad, jäewad Prantsuse söawäed Loirelinie tahha seisma. Prantsuse rigi wallitsus Ma wanna Mothshildi  kauba maeaga üht laeno kontrakti teinud. Telegrahwi sõnnnmed (Depefchen). Kieli st, 22. Webruaril. Merre teed on jälle lahti tehtud ja söido märgid ja tulled üllespantud, et laewad ööd ja päwad purjutada wöiwad. Berlinist, 23. Webruaril. Wäljama seitungid kaevamad wägga selle ülle, et Prantslastele  rahhoteggemises liga tehtud. Se keeldus  ssa möna Saksamale wia, on arra löppetud.  Wanna Napoleonil olla nõu Willemhost  ka kord Shislehursti sõita omma suurt abvikasat watama. Parisist, 23. Webruaril. Siin katsutakse  kõik ärratshha, et rahwa sadikud omma koos käimist Bordoost mitte Wontainebleausse maid Parist linna seädwah. Parls! st, 23. Webruaril. Gakfa svawäed  on tanna hommiko kõik kindlused Seine jõe kallast möba Prantsuse kõhtude kätte andnud.  Keiser Willem on tänna hommiko kõige omma tallitajatega Wersaillest Ferrierese lossi peale läinud. Saksa söawäed lähhäwad Wersaillest 27. Webruaril ja sealt ümbert kaudo madest künni 7. Märtsi ku päwani wälja. Berlinist, 24. Wevruaril. Keiser Willem  tahta omma pea kortert Kompienesse ja kroonprints ühhest aeast Ferriere panna. Elsassi maid jäwad mitme Saksarikide söawäed  hoidma. Krahw Bismarki arwatakse pea koeo minnewad. Kuida kuulda, peawad  Saksa wäed alles Mai kuul taggasi tullema  ja Berlini linna sure pühhandusega minnema.  Berlinist, 25. Webruaril. Krahw Bismark  jõudis tänna kalli terwisega sta. Keiser Willem on omma peakortert Fermerese lossi pannud. Berlinist, 26. Webruaril. Keiser Willem  tahhab enne, kui Saksamale taggasi lahhäb,  Amienis söawäggesid Zummalaga jätta. Prantsuse söawäed olla Bitshi kindlusest wäljaläinud ja Saksa wäed kollinud jälle sisse. Kirjawastussed. M. S. W. Sesuggusid pahhaid asjo, nago meile teada annate, tulleb nüüdsel aeal rohkeste; häist asjust tuleme  pissut. Saab tullewa kord Lullema. J. K. A. Tünname, et meile sest ollete kirjutanud; agga teine heamees olli jubba ette jõudnud ja assi seisab jubba tännases numris. J. S. P. Olleme kätte sanud ja saab vmmal aeal tullema. Mõistatus. Mo maea seisab posti otsas, Mis issi pean Leggema. Suil watan rahhus sealt wälja Ja parrast peksetaks mind wälja. Kui hüppan enne sealt mahha. Siis kukkun otse omma hauda, Ja maggan, kuuni kewwadine sojus Mind ärratab ja kutsub lodus. 77 Wastaja Redaktor: E. F. Lorenzsonn Sensuri polest lubbatud. Rigas, 20. Webruaril 1871. Teadaandmised. Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et raekohto kässo peale 13. Webruari! 1871 M 403, Perno-Ria allewis teises kwartalis -N 43/197 al seisaw, endise'Perno rentmeiftre, Hofrath G. Fincki abbikasa Dorothea Agathe Finck, sündinud Abelsi nimme peale kirjutud pu ellomaea, kõige aeaplatsi ja körwaliste honetega awwalikult auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale peab ärramüdud sama ja wäljapakkumise päwad on 19., 20. ja 21. Mail se aasta, neljas ja wimane termin agga, kui sedda peaks nõutama 22. Mai ku päwa peale kinnitub, mis parrast siis kõiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud päiwil ja iggakord lõuna kello 12, kutsutakse omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja peawad pärrast otama, mis jurelömise polest saab mõistetud. Peruus, wogtei kohtus, 23. Webruaril 1871. Oberwogt Brakmann. M 165. Sikkertäri assemik E. Simson. s Perno wogtei kohhus annab raekohto kässo peale,  10. Webruaril 1871 M 381, seläbbi teada, et Üllejöe allewis, Perno-jõe ja Baumanni maea wahheline linna krunt rahha plats, mis 157 ruut sülda ruut jalga suur, awwalikult rohkema hinna pakkujale saab ärramüdud ja kutsutakse siis sepärrast neid, kes sedda platsi sada tahtwad, 18. Märtsil, lõuna kello 12 wogtei kohto ette, kus se plats saab wälja pakkutud. Pernus, wogtei kohtus, 23. Webruaril 1871. Oberwogt Brakmann. M 166. Sikkertäri assemik E. Simson. s