ilmalik pilt waimulikult ehk ümber pöördud j» n. e., ära mõistetud saab, sest mina olen rääkind silmade ette maalimisest ja ei mitte pgheri, raamatu ehk puu pääle maalimisest. Et mina ..suure julgusega" raamatu kirjutaja, kui oma ligimese eest seisnud olen, keda ilma asjata teutadi, ja keda nendasama armastama pean, kui isienast, ei ole sugugi ime; kui tema aga kartnud ei ole, oma ..suure julgusega"  awaliku walet ligimesest rääkida. Seega ma muud tahtnud ei ole kui: ära te uta ligimest  wasto käsku tehes, ehk ma küll isegi lahti ei 01e... Sest siin 'p ole ühtegi wahet. Keik on pattu teinud ja Jumala au ust ilma." Nüüd tuleb mull ka mägise meele tema kohtu otsus minu sõnade üle, mis ma ütlend olen, kui tema raamatud hukka mõistis, et ees pool platsi sündinud asjade jutustamistega ära raiskunud;  et raamat sündinud asjade jutustaja  on'gi, ja tema ütleb ka läbi lugenud et ehk ta Egiptuse pimedusest haawatud, muidu ta raamatust teist moodi ei räägi, kui loetud faand. Sellega nüüd arwab, et mina teda Egiptuse pimeduse aegseks ilma sambaks pean et Egiptuse pimedusest rääkind olen. Ega temal patust, kellest küll ükski puhas ei ole, sugugi rääkida ei tohi, siis ehk saab meel wanemaks see on: pattu langemise aegseks ilma  sambaks. Et tema kui ossaw kriitiker raamatud tunda, ja mitte leidnud ..üht tõeste sündinud halledaid, kurwliku luggusid", ehk küll neistki oma jagu saal on ja auus M. S. wöiks järele wadata, et raamatu pääl kiri mitte ..haleda loud", waid sõja loud kirjutud  on ja nenda õigust köweraks pöördes  teist laimab. Kas see ei ole nüüd teist pimedaks tegema? Ütleb ennast aealehti lugend olla, aga wist mitte leidnud, kus ütleb  : „Auu plekid on rasked kadumas". Tema  kartusest tunda, kui Prantsuse keele nimed «pookstawi pääl" õigest kirjutud, siis Prantsuse  alamaks saab. Sest, kui ka ees pool ööldud sõnade taguspidi kriitisirimisest tunda, et ta teist õige tee paale juhatades, ehk ta küll ilma tema juhtimiseta õieti teinud, ise õieti näinud ei ole. Sääl ma siis ka ütlend olen: ..Pane nüüd pime pimmedad eest wedama."  Et mina kui ka raamatu kirjutaja, et ta auku näinud, serwa pääl seisame, on tõsi. Ma küll ütlend olen, kui tema ütles raamatus  mitte ..tõeste sgydinud luggusid" olla, et see nõder uskmine, kui seda ei usu, mis näpuga  katsu woib. Seega ma tema usku, keda ma ka ei usu, et kalu järele tal teda on „kaalumas"  käind ei ole, ega ka ewangeliumi Luttexuse  usuliseks teind. Wist ka minu kirjast lugenud, kus ma kaardi tundjad aea lehe lugejatega  nende paljuse järele körwu säädnud. Kahju! miks ta nende paljust nimetamata jätnud?! Et ma ütlend ka küla kooli lastel  kaardi tundmist ilma aea lehe lugemiseta olewad, ei ole mitte nii ime, kui M. S. arwab,  sest ma tean, et nad inimesteks saamad ja mitte tagasi lasteks. - ..Suur rewistoon" ei keela, ehk küll senna üles kirjutud el ole, kellegi tundmist ühe ehk teise asja pääle olemast,  ära. Kunningas Saalumon oli tarkusest  wäga kuulus, ometi ta ..Eesti rahwa suures  rewiswonis" ülewe! ei olnud. Siis tal tulnud meele Jussidega mängima hakata, ja küssib: kumba!, Jussid õigus on? Noh minu eesnime täht ~M" ja temal ka ..M". Tartumaal  talu nimi ..Jussi" ja Willandimaal kõrtsi nimi ..Jussi," Kelle ..M" ja ..Jussi" nüüd õiged on? Nimi ei rikkumad meest, kui mees iseennast ei riku. Kahju et mull wöimust ei ole sundida, et ta koolmeistrite konferenzlikud protukollid mitte ilma mööda laiali ei lase, kust wastu tema tahtmist posti tasku lippawad! Et..T" asfemele ~F" saanud,  siis olgu: M. Treufeldt, koolmeister. Ommalt maalt. Pernust. Samara korjatustest. Kuida seitung..Nord. Pr." könneleb, sada Peter  burgis kõik plakadid ja kulutuse kirjad, mis maeade seinade külge ja mu kohtade peale olliwad  wälja pandud ja kutsusiwad Samara leiwa haddalistele andid andma, ministri herra kässo peale mahhawöetud ja otse nendasamma  ka korjatused kirrikutes ärrakeeldud ja korjamise  kastid mahha wöetud. Surma sönnumed. Wanna ellatand  Pölwe koggodufe öppetaja Johann Georg Schwarz, kes kõige wannem Liwimaa  öppetajatest, on 7. Märtsil ommas 100