põllumeeste seltsid just ise ka ühtaego elajate kaitsmise seltsid olla- Palume asja hoolega järelarwata ja siis teha, mis püha kiri neid kassib: „Jga õige tunneb oma looma hinge waewa." Saaduse täiendus» Sõaministre asemiko grahw Heideni nõutamise peale awaldab  „Wene Jnwalide" omas 219 numris üht uut läbikatsutud saaduse täiendust ehk lisa, mis nekrudi wastowötmise kõhtudele antud, ja nimelt selle üle, kuida nende noorde meeste ihu termist peab läbi katsutud ja waadatud saama, keda teenistusse wasto wöetakse. See saadus kannab seda kuu paama ja nummert: 29. Septembril 1875 «M 269 ja peab selle saaduse asemele astuma, mis 25. Mail 1874 walja antud. Pitkemalt ja laiemalt ei ole sest Ml kõneldud; tahab keegi selle saadusega lähemat tutwastust teha, siis wöib ta seda kõhtude läbi Riast enesele muretseda. Wals rahad. Mõne aea eest tagasi, on wals 25 rublased paberrahad pimedusest walguse ette tulnud ja neid arwatud Nishni- Nowgorodist senna jooksnud olewad ja rahwas  neid ka Nishni-Rowgorodi joosikuiks nimetab.  Nüüd olla kauba maja, kes neist joosikuist ka kõige esmalt oli täädust andnud, kuulnud, et Berlinis ka otse seesama sugusid wals paberid leitud. Berlini seitungid arwawad  oma joosikuid Austria- ehk Galitsiamaalt sisse tulnud olewad. Kuida kuulda on Weneriigi  walitsus juba nende jälgi üles leidnud, kes neid malmis walanud ja ka nende asja toemetajaid leidnud, kes neid wals paberid Wenemaal rahwa kätte wälja lautanud ja mõned  neist ka juba lukku taha pantud. Wäga oleks soowida, et kelmid oma teenitud palka saaksid, et nende kasu mitte teistele kahjuks ei saaks olema. Awalik pettus kaswab, n'agu hea karu-ohakas, uhkeste, ega karda ei kuiwa ega märga ja üks inimene wöib nii külma werega teist petta, et ta sugugi saal juures ei punasta ja ühest seesugusest awalikust pettusest kõneleb Peeterburgi saksa seitung: Mööda läinud talwel  könelesiwad seitungid ühest wäga kawalast  ja targast wälja mõeldud pettusest, mis ka üba de ärasaatmisega raudtee peal äratehtud, kus juures sääladns kaubade wastowotja ja ärasaatja kuntor, wäga suurt kahju saanud. Kõige selle paha töö peremeheks arwati üht juuti, nimega Zetlin, kellel tema ustawad abimehed  körwas. Mitme suguste kauba linnadesse,  kõiges suures Weneriikis, on rohkeste kaupasid saadetud, mis kõik kõrge hinna eest assekuriritud. Kui siis kauba pakkid senna saanud, kuhu saadetud, ja lahti wöetud, on ülesantud kaubade asemel, kiwid, liiwa ehk muud tühja paljast leitud. Kaubade ärasaatjad  nõudnud kahju tasumist, kaubade wastowötja  ja edasi toemetaja kunturi käest, kes seda pidand wäljamaksma, sest et nad wedamise  juures pakkide eest õiget hoolt pole kandnud,  ehk õigem öölda, et n'ad wastowötmise juures mitte pole järel waadanud, mis kaubad  pakkide sees olnud. Et nüüd seesugust asja mitto korda ettetulnud ja ikka Ühe ja sellesama ärasaatja kaubadega, on wastowötja kuntur kelmust tema süüks arwanud ja seda üsna awalikult suust wälja öölnud, et ärasaatja  iialgi kaupasi, waid nende asemel kiwa, liiwa zc. wale tunniskiria al ärasaatnud, et pärast assekurantsi ülesantud summat säält wastowõtta. Zetlin näinud et asi sedawiisi enam ei ole tahtnud minna, arwanud ta seda kõige paremaks, salamahti säält ärakaduda. Politsei kohtul ei ole aga see mitte tahtmise järele olnud, üht seesugust suurt awaliku pettust  ilma karistamata jätta, seepärast ola ta kadunud Zetlini hakkanud hoolega otsima; aga kuida see jo kõigil tuttaw, on üks juut wäga raske leida, sest juudid on wäga suured meistred,  oma usulesi kaitsmas. Kuida kuulda, on mehike nüüd Mohilewist leitud ja niikohe lukku taha pantud, et jälle ei saaks ärapögeneda. Keiserlikud kõrgused, Suurwürst Aujärje päria on, kuida -..Wal. tääd." kõneleb,  oma suure keiserliku abikaasaga Ist. Oktobril  pärast lõunat Kopenhagenist kroonu auuru laewaga ..Dershawa", hea terwisega Peeterburgi tagasi tulnud. Otse nendasammuti  antakse säält ka tääda, et wana Newa pappake Laduga järwest kauniste jeä rühka peab alla wiima ja meresse saatma. Rübinskist kirjutakse, et Wolga jões ka wäga palju jeä rühka olla, mis laewade käimist  ärakeelnud. 348