Sakala . U 8. i Wiliaadis, 24S Webrmrikmi päeval 1879. n. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastntaja toimeudaja ja väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht: Mõned tähtjad ütelused naisterahwa koolitamise  ja taswatamise kohta. Poliitika ringwaams. Omal: maalt. Wiliandis- Pärismaa talud. Wiliandi maakonnast: Töiste laimamine.  Pärnu maalt: Elu õpetab targaks; kolmikud; Pärnu Eesti Põllumeeste Selts. Tartust: Eesti Kirjameeste Seltsi koosolek  111. Wörumaalt: Hirmus tegu. Tallinnast: Mis wiin Me teinud. Tallinnamaa lt: Tallinna kubermangus olen» pärisomandus; Ambla kihelkonna kooli konwent; „Eesti Postimehe ivastuv." Riiast- Nõudmine, et maapäewa nõuupidamised awalikpd peaksiwad olema; Baltimaade  suur näitus jääb tulemaks aastaks. Peeterburgist: Soome Atsarja kogudus; KindralLoris-Melikow. Wõeralt maalt. Türgimaatt:  Riigiametnikude mässamine, Türgi sõawäed on ilmrahutumad. Saksamaalt: Kiriklaste nääklemine; Jesuiitide arw. Roomast: Laewasõit ülewaatamise all. Ralja Mart ja Nalja Part. Kirja wastused. Kuuluwsed. Lisaleht: Metsade ja roht-aedade tulust. Koduloomade ja põllutöö näitus Põltsamaal 14 ja 15. Septembril 1878. Mõned tähtsad ütelused naisterahwa koolitamise  ja kaSwatamise kohta. kord loeme ajalehtedes kurbdusega meie rahwast ra paha asju. Paha ja wiha wili idaneb seal kõige enam, kus loomuline waimuharimine alatu järje sees on. Poislaste kõrgema harimise eest kantakse meie juures  jo õiete agaraste hoolt. Aga wähe muretsetakse tütarlaste ülema harimise eest. Ja ometi on iseäranis  tähtjas rahwa elu edendamiseks tütarlaste koolitamine  ja kaswatamine. Kui wäga kõrgeks mitmed kuulsad  ja tähtsad mehed naisterahwa kaswatamist peawad, ilmutagu nende järelseiswad ütelused. Suur Saksa mõttetark Leibnitz ttmnistab: „Ma olen ikka mõtelnud, et inimese sugu parandatud saab, kui naisterahwa kaswatamist parandatakse." Tähtjas Prantsuse poliitika mees Bacherot ütleb: „Jga yoliitika, kes tulewikust tulu tahab saada, peab naisterahwa kaswatamisega ja waimuharimisega alustust  tegema." Üks töine Prantslane Michelet nõuab: „Iseäranis  naisterahwa kaswatamise eest peab hoolt kantama,  sest iga üks ema on terwe kool." Aime Martin tähendab: „Naisterahwa hüüd lastekaswatamisele on otse looduse seaduste wääriline." Michelet'i ja töiste nõudmist põhjendab Jules Simon (tähtjas Prantslaste praegune minister-president)  kõige osawamalt äraseletades, et naisterahwa korralist  harimist sellepärast peab nõudma, et neist emad saawad. Ta ütleb: „Ema on niisugune koolmeister, kelle õpetused iialgi ära ei unu, ka siis mitte, kui surm selle suu on sulgunud, kes neid andis. Tema on see, kes õpetab, ilma et ta selle eest Must nõuab, kes õpetab,  oma täit armastust tunda andes. Weel enne kui laps sõnakest lauseks sõlmida oskab, annab ta lapsele auu Andmisest õpetust, juhatab last sellele ja walmistab  teda elu wasta. Tema äratab lapse sees argduse ja ülekohtu põlgamist. Tema äratab ja kaswatab kõiki auusaid hinge Andmisi, mis inimese loomus puhkawad. Ka siis, Ai laps täisealiseks on saanud, jääb ikka ema tema saladuste hoidjaks, tema nähtawaks südametunnistuseks.  Ise pisarad, mis ema häda päewadel lapse pärast  walab, on karastawad, sest ema süda tunneb, et ta oma last ennema surnud kui teutatud näha soowiks. See on ema! On tähele pandud, et kõikidel tähtsatel ja kuuljatel  meestel auusad ja kõrged emad on olnud. See äratagu ülewel seiswate üteluste tähele panemist ja südamesse wõtmist ning nende juhatuste täitmist. Iseäranis  soowikstme meie, et kõik Eesti emad ise ka hakkaksiwad  oma suurt ülesannet ära tundma, ja hakkaksiwad  oma tütarte koolitamise ja taswatamise eest enam hoolt kandma, nii et nemad ka nende hulgas wöiksiwad  olla, kelle terwiseks meie klaasi wõikstme tõsta, lauluga hüüdes: „Hellad welled joogem jälle Neile heldeil emadelle, Kes on kannud kangeid poegi, Kaunid tütreid kiigutan'd." k. k. Poliitika ringwaatus. Kõige tähtjam poliitika juhtumine on küll praegu meie kohta Wene-Türgi rahuleping, mis 27. lanuaril  Konstantinoopolis alla sai kirjutatud. Rahulepingut  ennast awaldatakse siis, kui ta ka juba Peeterburgis  Keiserlikust Majesteedist alla on kirjutatud. Siis saame temast weel kirjutama. Nüüd wõime aga nii palju nimetada, et Keiserliku Majesteedist selle lepingu kohta 3. Webruaril kuulutus wälja on läinud, kus meele tuletatakse, mikspärast sõda alustas ja kuidas  Jumala armuga täide on läinud, mis kätte saada taheti. Sest Rumäänia, Serbia ja Monteneegro on Türgi walitsuse alt lahti saanud, Pshja-Bulgaaria on ise würstiriigits tõstetud, seal olewad Türgi kindlused tehakse maaga tasa, suur jagu Lõuna - Bulgaariast on ise walitsuse ja kristliku kubernäri omale saanud, Türgi walitjus peab omais järele jäänud Eüroopa riigi-jagudes  uued seadused elusse kutsuma, ja Besaraabia maa, mis Pariisi lepingus 1856 Weneriigi küllest ära läks, on jälle Weneriigi külge tagasi langenud. Peale selle on Aasias Karsi, Ardahani ja Baatumi kantsid ümberkaudse  maadega Wenelasele saanud. Seda kõik on wiimane  Wene-Türgi sõda korda saatnud ja ta ei ole sellepärast mitte ilmaaegu olnud. Ehk küll Berliini lepingu peal kõik need asjad juba ära määratud ja otsuseks tehtud oliwad, sellegipärast oli Wene ja Türgi wahel weel mitu punkti seletada, mis mitte Eüroopa muu riikide külge ei puutunud. Nende punktide üle pidi Türklane Wenelasega iseäralist lepingut tegema ja ta see leping on nüüd walmis saanud ning sell kombel rahu kindel. Wiimasest lepingust saame oma lugejatele pitkemalt rääkima, nii pea kui ta wälja on tulnud. Kallis rahu on meie maale tagasi jõudnud, andgu Jumal  , et mitte katk ja muud haigused, mis ikka sõdade jälgedel käiwad, uut rasket aega ja muret meie maale ei tooksiwad! Nüüd wõime kohe edasi waadata, kuidas muidu asjad Türgi riigis seisawad. Paraku, wäga halwaste!  Rääkimata mitmepoolistest mässamistest, siis on Türklasel Austria ja Kreekamaaga ikka weel sõda karta. Nimelt on leppimise katse Kreeka maaga tühja läinud, ning nüüd käib nimelt Prantslane Türklase  peale, et see oma kohust Kreekamaa kohta, nagu Berliini leping seda ära määranud, ära täidaks. Prant- suse maa on töiste suurteriikidele ringkirja saatnud, kus tungiwalt selle asja käsilewõtmist päritakse. Arwatakse, et ehk Euroopa riigid seks omad sõawäed Türgimaale saamad saatma. Monteneegroga on Türgi walitsus küll ka mase rahulepingu malmis tehtud saanud, mis 2. Webruaril  Wirbazaaris maha tehti, aga seda enam päämalu  teemad Türklasele nüüd Makedoonia mässajad.  Need näitamad ennast suurema sõale malmistalvat,  sest Jda-Rumiilia Bulgaarialased on neile rohkeste  sõariistu saatnud, ning hilja aja eest tagasi olla sealt ka 600 sõameest üle piiri Makedoonia mägedesse läinud. Karta on, et Makedoonias pea uus sõda saab alustama. Isegi on mõista, et seal ka enne rahu ei saa tulema, kui terme Bulgaaria rahwas Türgi walitsuse  alt lahti ja ennast päris Bulgaariaga ühendanud saab olema. Ka Araablased teemad nüüd suuremal mõedul Türgi walitsuse wasta mässamist. Nedsheedi maakond oli juba ennegi tükk aega mässamas, aga nüüd on ka Hedshaas ja lemeni kubermangud mässama hakanud, nii et suurem jagu Araabiast ehk terme Õhtupoolne külg liitumas on. Mekka ja Mediina wahel elab nimelt  mägew sõameeste sugu, keda Beni-Harb iks kutsutakse,  see on sõa poegadeks. Need on hilja aja eest tagasi 1200 mehega ühe Türgi karawani (moori) peale langenud, kus 5000 inimest (sõamehed ja usurändajad) Siiriast ja Weike - Aasiast Mediina. poole teel olimad. Ehk neil küll ka 3 suurttükki ühes oli, on Araablased Mediina linna ees nende peale langenud ja suurem jagu neist on suruta saanud. Mässamine on Araabia maal täitsa Türklaste masta liikumas, kust need suurel mõedul  ära põgenewad. Sell kombel on siis küll Türgimaa Wenelasega rahu saanud, aga tema riigil sellegi pärast meel rahu ei ole, maid kõik on kõikumas ja seda suuremal kombel  kui enne. Bulgaaria rahwa wanemate koosoleku programm  on awaldatud. Koosolekust saamad 201 kõige tähtjamat Bulgaaria meest osa mõtma, kellest 108 amet.  likult osawõtjad on ja kellest 02 rahma poolt ja 21 meest würsti Dondukowi poolt malitsedi. See rahwa wanemate kogu peab nüüd Bulgaariamaale ühe mürsti walitsema ja muud walitsuse asjad kindlaks tegema. Austrias oli kaua aega uue ministeeriumi pärast arutamist, sest kudagi wiisi ei tahetud ministeeriumi kokku saada, kellega parlamendi paljus rahul oleks olnud. Nüüd on wiimaks ommeti herra von Stremayr'il  korda läinud, uut ministeeriumi elusse kutsuda, ehk küll arwata tuleb, et ka sellel ministeeriumil kaua kestust ei saa olema. Preisi parlament on nüüd omi istumisi lõpetanud,  peale selle, kui. seal õige käredaid maidlemisi Meel miimati ette oli juhtunud, kus nimelt kaubaminister  Maybach terawat tõtt kuulda sai, aga nimelt würsti Bismarki õige käredaste soeti. Nii mäga, kui Saksarahwas mürsti Bismarkist tema mälise poliitika pärast palju lugu peab, niisama wihkab ta teda tema koduse poliitika pärast. Bismark ütleb: mina tahan ja teen, ning nõuab, et terme Saksarahwas kohe taga järele hüüab: olgu nõnda! Nõnda aga terme Saksa-