laiale lahhäh, rahWqs MitMe jausse tulleb jaggadä  ja-seada, ja ü h t iggast hulgast üllewatajaks panna, kes selle ülle walwab, st iggauks omma kohhust täidab, egga - ommast kohhast ei ligu.- . v- 7) Rendasammoti peab, kui hadda suremaks lähhäb, ümberkauduste mõisatele, mis kolme penmkoorma ma peal, kõige ussinamaste msuggustest  metsa-pölleMistest teadust andma, kelle kõikide kord ja kohhus kahhe saea rubla trahwi al, ni pea kui nemmad kasko sanud, olgs tulli krono- ehk pärris-möisa metsas, ni paljo vahwast kui ial woimalik, tullekustutamise  abbi nõudega, omma opmannide ja kubjade üllewaatmise al, senna-sata, et nenda tulli ni ruttuste kui wöimalik, kustutud ja temma laiale minnemine keeldud saaks. Need opmsnnid ja kabjad, kes sealjuresholimatad peaksid ollema, sawad stddamaid kässo seaduse järrele Lündrihti-kohto  waljuse alla antud. 8) Ni kaua, kui weel kahju karta, ju tulli weel mitte hopis kustutud ei olle, ei tohhi kegi neist,.':kes tuld kustutama kokkd tulnud, arm minna, ka peawad nende kohtade peate, kuhhu tarwis, kui kül tulli tulle-wahhid jäetama , kelle wahhetamift parrast iggakord geakorda tulle b kinnitada.. Need, kedda tulle jure jvahhi - mehhiks pannakse, ei tohhi enne stalt ärmminnG kui neid lahti lastakse/ Kes sest Põiest sönna kuulmatad, langewad trahwi alla. Sellesamma karristuse alla langewad ka need/ kes kui nemmad metsa-pöllemisest teadust  sanud, mitte seddamaid kustutamisele ei olle töttanud. - 9) Ni kaua kui rahwas alles koos, tulleb lössiste kulata, kuida ja mil wisil tulli lahti peäsnud, ja kes selle polest suallune. Kui leitakse,  et talloinnimesed, teekaiad ehk. karjatsed süallused; siis tulleb neid seddamaid kinniwötta ja Kandrihti kohtusse sats, kes nende peale, nende süüd möda kohhut mõistab; on muud süallused, siis antakse nende parrast kubbermango  wallitsusele teadust, et wiskalile ssnna antakse, omma ammeti polest nende wasto tehha ja ettewötta, mis kui awwalik kaebaja temma kohhus on. / Wk Sillaz-kphtude kohhus on/ Wge hsle ja waljusega selle ülle walwata, et sMsinyatse seädase kolmaD/kue D> se vt ö. me kah - heksas ja ühheksas punkt täieste ja pudu  ma ta saaksid täidetud. Kui metsa pöllemine sündinud, peab se MöiS, kelle parralt mets on, seddsmaid silla kohtule kirja läbbi teadust andma, kes siis seddamaid pöllemife jure lähhäb, ning kubbsrmango seaduse 24.9 punkti järrele, kire tullekustutamise pärrast kõik seädab ja kassid, ka. kubbermango mallitsusele teadust annab, kmda kustutamine korda läinud. 4 s) Kirrito oppetajatele antakse söstna, sedda seadust omMü koggoduse- rahwale nende keke igga aasta Mai kuust künni Septembri künni, iggas kuus kulutada, ning tehhakse neile weel issiärraniseks kohhuseks, omma koggoduse rshwale  Uhhendada, kui suurt kahjo ka tallorah- Wäle metsapöllemisest tulleb, ja neid mitte ükspäinis  köwwaste manitseda, et nemmad omma karjastele walli dusega kinnitawad, mitte nifugguste  kohtadesse tuld tehha, kust ta kergeste woib laiale minna, nenda Fui ka lastele, kui neid karja hoidjaiks prugiwad, mitte lubba anda tuld tehha, sest et muido perremees selle kahjo eest, mis nende läbbj sündinud, peab hea ollemaz waid ka Fgllorahwale kinÄtada,! et nemmad nisugguste tõde jures metsas, mis ilma  tusteta ei woi tehtud sa da> kange hylega peawad  ettematama, ja neUda kuids nende kohhus on, iggakord senna, kus metsa pöllemine sündinud,  warmalt appi peawad jõudma, ja kõigest mäest ja jõust omma koddakontstega seks aitama,  et tulli wiwimata saaks kustutud, ning ennast nenda selle nuhtluse eest hoiaksid, mis sessinnatses seäduses, wastopanniatele seätud. Ria lmnas lossi peal Junil 18i8. Kubberner J. dü Hamel. Wallitsuse nöumees G. v. Rlckmann. Wallitsuse nöumees krahw Kosküll. Wallitsuse Ztssessor J. v. Rogge. sP. Sikkertär Fr. Fässing. Ommalt maalt. Pernust. sMönda.j Tahtsime enne, kui mudest asjust könneleme, meie tännase eeffkönne  kohta weel. Monne söyna öölda, et kegi ei peaks PShhM pannema, et m wanng Wko ja oAenre -nende? silmade ette tonud. mmstlikudele rägib ja? neile middagi 147