Tallinna Sõber 26. Esimene anstakäik Tallinnas, M" Talivkkiln Mva! INS. Älenldue aealeh! Ekstilahnialk «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: aastas 1 rubla, pool-aastas 6(1 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop Kuulutused mati lamab iga rea ehk fesse aseme pealt 5 kop. Tellimised wvetakse wasta: Tallinnas: Lindsors': päriate trükimajas. Mtervurgis: K. G. Seclandt, v»«nepe«au 54. Hartas: W. Anst. - Uernus: K. Kudewiita. Aakweres: L. Wattly. haides: A. Seidekberg. Kapsalns: O. A. Kollverg. Mresaares: W. Lange. -- Amblas: A. Kr. liaudkepp. - Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .^cei,.) Register : Lugejatele ja sõbrneele. Omalt maalt. Tallinnast.- K. K. Suurwülst Auusärje Pärija Abikaasa sündimise pääw. Keisri Majestäti walitsnsc-pühast. Linuasaadiliite togust. Lilinakoria-seadus. Loojulsc-tõbest. Uus aealeht. Rakwerest Linnasaadikute kogust. Hapsatnst: Tnlekustutajate acu-tapääw. Järwamaalt: Awalik rööwimine. - Tartust. Tulekahjud. Nuhtlus. Riiast: Nööwli). Peterburgist: Kaubaseks. -- L udsbergi asjust. Loojukse tõbi. Uus Minister. Moskwast: Suur west. Serupahhowist Talnrahwa waesus. -- Odessast: — Woroueshist-. Kuri töö. -- Rostowist : Wäljaaetud hulgused. Semastopolist : Raudtee sead. Kuhhetieuist : Wiinamarja õnnistus. Wologdast : Õnnetus. Tshikishljarist: Achal Teke sõeawägi. WSeralt maalt: Saksamaalt. Preussimaalt. Hamburgist. Shweizimaait. Prantsusmaalt.  Inglismaalt.  Hispaaniamaalt. Itaalia maalt. Türgimaalt. Ameritast. Kirja wasinsed. Kuulutused. Lugejatsle ja sõbradele. Esimene poolaastane teekond jõuab meil jaama poole. Tarwis läheb nüüd tagasi waadata ja tarwis läheb edasi waadata. Oleme meie takistamata  ja eksimata oma teed käinud, ja oleme meie seda wilja külmanud, mida meie kohus külmata oli, et meie maal sellest tulusat leikuft oodata oleks? On meil tulewal jaama-wahel tee tuttam ja sõidu-nistad kordas, et ekstmata ja takistamata edasi sõita mõikame? Inimeste mõtted on mitmesugused; ka meile on mitmesuguseid mõtteid meie tee ja meie töö üle awaldatud. Awaliku maeuu kõrwas, mis ennast mõneS nimeta kirjas ilmutas, kõlasimad ka ligemalt ja kaugemalt hääled, mis meid kiunitasimad. Uleültse tahamad aga ilmutamised meie nõudmiste ja püüdmiste üle wähesed ja puudnlised olla, nenda ka igapidine tegew abi. Meie ligema isamaa igasugu rahma ja seisuse heaks tahtsime tööd teha. igasugu rahma ja seisuse poolest ootasime abi. Seda aga oleme wähe küll leidnud. On meie maal tuimus ikka meel nii suur, mõi on arusaamine ühe awaliku aealehe tähenduse üle ikka meel nii weike? Pidasiwad  ehk suwised tööd ja tallitused meie sõbru nii kanges kammitses, et neil aega ei olnud sõbru sest rohkemat elutähte anda? Nende küsimiste peale ootame wastust eesolewas  jaamas, 1. Näärikuu pääwal 1880. Jumala nimel tahame uuest teele astuda ja tamse  lipu all oma tööd teha. Oli neid häälest  ka wähe, mis meid tänine kiunitasimad, siis maksamad need meie juures seda rohkem. Seifis  tänine kõik töö enam ist ühe mehe õlade peal, siis loodame, et edaspidi rohkem rahunöudjaid ennast meie lipu ümber kogub. Pidime meie esiteks omalt poolt raha kulu körwa lisama, siis loodame, et uuel aastal rohkem sõbru, rohkem  lugejaid leiame. Meie leht jääb selleks, mis se tänine oli. „Jlmalik leht Ristiusu põhja peal" peab se ka edaspidi olema. Tormijooksjate sekka meie ka edaspidi astuda ei taha. Kuulus  Kindral Graf Todleben tunnistab tormijooksud  kahjuliseks, ka siis, kui waenlase linn tormijooksjate kätte langeb. Werewalamine olla mõlemil poolel suurem kui kasu. Et se mees seda aga teab, mis tema räägib, seda on tema selgest küll ülesnäitanud. Peale seda ei suuda meie silm oma kitsama isamaa piirete sees, Eestikeele ringkondas, kusagil waenlase linna näha. Mõtte-kujutuste ja tuuleveskile wasta mõeka ' tõsta ja piiki paisata jätame meie nende hooleks, kes ennemuftse Ritter Don Kishoti lipu järel jooksta himustamas. Kangelase sahka ei taha meie kätte wõtta. Eestirahma ennemuistne jutt tunnistab sügamas tähenduses, kuida se wägiwalla tööriist õitsew'ad maad sooks ja rabaks  muutis. Rahulise põllule ja nurmele, rahuliseks tööks meie isamaa rahulise kosutuse ja edenduse kallal tahame ka edaspidi selle maa sugust ja seisusi, ühes uõuus ja ühes jõuus kutsuda  Selleks palume rahulisi ja mõistlikust isamaa poegi, igast sugust ja igast seisusest omale abiks, et seda laiemal mõedul korda saata wõime. kui tänine. Üksi tülikihutajate, maeuusigitajate  wasta tahame ka edaspidi moeka tõsta. Langeb siis ka mõni hoop ja weeceb mõni weretilk,  siis olgu se üksi rahu ja seadusliku korra kaitsemiseks. Kõrgesse rahu lipp! „Peastmist sest, mis rahu rikub, Kurjel meleparaudamist! Aun sa tööle anu ja kiitust, Otsa malelikudel Saagu se meie kilbi pealkiri olema, ja saagu se kilp me e armsad isamaad omas rahulises edenduses kaitsema! Loodame siis tulewal aastal rohkemat osawõtuust lugejate poolest ja püüame nende abil ja iseoma kosuma  osawuse abil seda lehte ikka kasulisemaks teha, tõsiseks sõbraks rita mate ja maestem ate majades. Tallinna Linna kõhn s or. seda lehte omaks ametlikuks leheks wõtnud. Tallinna kodanikudele  Eesti sugust armame seda siis ka maga tarwis olema. Läbirääkimiseks linna asjade ja tarwituste üle seisab se igaühele lahti, kes oma mõtteid rahulisel ja asjalikul kombel awaldada  himustamad. Ehk on meie maa weikemal  linnadel edaspidi tarwitus ja tahtmine sedasama teha. - Esimesel poolel aastal oli meil umbes 1500 lugejad, loodame, et tulewal täiel aastal nende kolmekordne ehk neljakordne hulk seda lehte oma tähelepanemise alla wõtab. Mõnes kohtas on kordaläinud, seda lehte suuremas kogus tellida ja ühe käe läbi wäljajägada;  teises kohtas oliwad aga üksikud lugejad.  Kõiki neid palume meie, oma tellimist aegsast teha. Ehk läheb meil siis korda, omalt poolelt üksikuid lehtesi nenda ühendada, et postiraha  liiaks ei lähe ja suuremat jägu oda mast hinnast ei päri. Selles lootuses jätame hinda endiseks. Lugejatele ja söbradele soowime head termist, rahulist ja rõõmust wäljaastumist manast aastast, õnnistud sisseastumist uude aastasse! „Tallinna Sõbra" Redaktor ja Toimendus. Omalt maalt. Tallinnast, Talwekuu 14. pääwal sai kirikutes Keiserlik Kõrguse Suurwürft Aujärjepärija  Abikaasa Maria Feodorowua sündimisepääwal Tänu-Zumalateenistus peetud. Linnas ja laemade peal oliwad lipud ülespandud,  kui igal teisel aastal. Linuasaadikute kogus 13, selle kuu paamal  saiwad seadmises Keisri Mazestati 25 aastase  Walitsusepüha pidamise üle läbiräägitud. Linuasaadikute kogus selle kuu 15. paamal  andis esiteks Linnapea Baron Üksküll teada, et nendest 2000 rublast, mida meetorude panemise  eestöödeks lubatud, 839 rubla Baurath Sa ! bach ' ile wäljamaksetud on, ja et järeljäänud  rahaga nüüd nimetud eestööd wõiwad alustud saada. Haabersti mõisamaa mäljarentimise  ja mõne kuuendiku maatüki kruntraha peale andmise üle sai siis nöuu peetud ja otsus tehtud. Linna Kassa-kommissionile sai kulude juure 998 rubla 86 kop. ja Takserimise kommisstonile  1009 rubla 59 kop. lubatud. 1 aalemijäo  Takserimise-kommisfloni liiteks sai M o n - kewitz malitud. Lihunik Grünb a u m ' i palme, temale üht tükki linnamaad kruntraha peale auda ja üht tükki tema krundist Tartu maantee ääres linnamaa wasta wahetada, sai täidetud; selle ümberwahetuse läbi on Tartu maantee laiendud saanud. Pitkema nõupidamiste  järel sai Wirki. Staatsrath von Bernhardt  ühe tüki linnamaad kruntraha peale, mida tänine Wene kirikuõpetajad tarwitauud olimad. ilma et nendel selle üle m-dagi tunnis tust oli, mida ka kruutraamatutes Riigas ja Peterburgis ei leitud. Kaupmees R. Göritz sai luba Tallinnas Te eni stu sm ee ste seltsi asutada, kui kinnituseks 7500 rubla sisse-maksa lubanud oli. Kuida „Zeituilg für Stadt und Land" kirjutab, saada Linnakorra-Seadus Keisri Oma Kanzellei 11. jao trükimajas Saksakeeli trükitud. Loodame, et se raamat pea ka Eestikeeli wäljaantud saaks. —> Eestimaa Kubermangu - waliisuse Arsti - jäotus annab teada, et Peterburgi ja Peterhoffi kreiils, niinelt Rshemo külades loojucsetõbi liikumas  on. Kuulutused uue Saksakeeli aealehe valer wäljatulemise üle 1. Jõulukuu  pääwal, saiwad 15. selle kuu pääwal wäljaautud.  Redaktor ou E. Heubel, kelle juhatamise  all enne „Revalsche Zeitung" seisis. Ruffk. Wedmosti" sõnumi järel on maksud  hobuste pealt, mida Liunasaadikute kogud Liibawis, Odessas ja Kassimoowis seadsiwad, Riiksrathi poolest kinnitatud. Rakwerest. Liunasaadikute kogu on nõuuks wvtnud: 1) Nende wõlgade ühe jao tasumiseks, mis endisest walitsusest Linnakohtu hooleks jäiwad,  tagawara kapitalist laenuwiinl 1800 rubla wõtta ja seda, nenda kui ka endist laenu, mis 1200 rubla suur ou, kolme aasta sees seatud kasudega tagasimaksa. 2) a. Trahterite pealt