Perno Postimees ehk Näddalileht 36. 1878 °22"e sPärnus, reede 8. Septembril^ aasta. Pärnu Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teise! pääwal neid kätte saada. Hind on Pärnus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Kuulutuse kulud on F kopikat rida pooleks jagatud poogna külje pealt. Sisu: Soldat ja maalmeister. Omalt maalt. Pärnust: Uue linna saadusest. Riiast: Uus aealeht.  Tartust:  Studendid. Wiliandist: Sinod. Miitawist: Koolmeistrite konwerents. Peeterburgist: Sündimise sönumed.  Suur kelm. Shandarmite kaswatamine. Tähtsad muutused. Iseäralik säädns. Kindral Skobelew.  Nekruudi wötmisest. Oreelist: Türgi wangide kodu minek. Odessast: Söa mägede tagasi tulek. Wööralt maalt. Prantsuse maalt. Bulgaaria maalt. Monteneegrost. Konstantinoopolist. Kreeka maalt. -- Londonist. Nju-Orliänsist. Uuemad sönumed. Kiriku sönumed. Täädaandmised. Soldat ja maalmeister. Ühel hommikul seisis kuulus Pariis'! linna maalmeistcr Horace Vernet oma suure söa pildi ees, mis ta praegu maalis. Ta tegi wirgaste oma tööd ja oli sääl juures nii sügamas  mõttes, et ta sugugi tähele ei pannud, kui uks lahti läks ja üks wööras tasakeste ja kartlikult teMa juure sisse astus. Wööras waatas hiilgama silmadega tuas ümber, kelle seinade pääl alles poolikut ja ka malmis tehtud  pildid , mis kõik selle kuulsa maalmeistre oma töö oliwad. Wiimaks ei wöinud ta oma köha tagasi hoida, ja see oli, mis teist tähele panema sundis. Seda kuuldes  waatas Vernet imesteledes ümber ja nägi ühte wöörast, kes tähele panemata tema tuppa oli tulnud. See oli üks kena noor mees, pikk ja sirge, walkja juukötega ja siniste silmadega,  truu südamega ja lahke näuga. Tema  ülikonnast oli tunda, et ta söawae kütide seast oli. Ta seisis nii kartlikult ja kahtlaselt maalmeistre ees, kes teda pääst künni saluni terawaste silmas. Kui aga meistre silmad ikka enam ja enam meelepäralist olekut wälja näitasiwad, teretas soldat teda alandlikult ja auupaklikult ja palus andeks, et ta nii julge olnud, otse kohe ilma küsimata tema tuppa tulnud. ..Ma olen", ütles ta, ..pildide kogus Teite kenaid, ilusaid maalisid tihti näinud ja imestelenud, nenda et ma hää meelega ometige  ka korra näha tahtsin, kuidas Teie neid õieti tegema hakkate, et nii ilusaste maalida wöite." Meister naeris, pani oma pinsle ja poolel hakatud töö körwale ja näitas seletades temale  seda kõik ära. ..Ah!" hüüdis soldat imesteledes, ..see on ju tõeste Jsli lahingi pilt." Vernet imetles selle üle, et noore mehe teraw  waatus seda kohe ära tunnud oli. Sellesama  imestlemisega küsis ta temalt: ..Olid