Perno Postimees ehk Näddalileht M SS 1873 A7«es , neljapäew 6. Septembril.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal pärrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja poötirahhaga 1 rubla Sv kopp. Ses lehheS seisab: Wenne soad kesk Asiamaad. IV. Ommalt maalt: Pernomaalt: Tullekahjust. Riast: Kolerast.  Keisre Herra reisist Tartust: Rõugetest. Tallinnast: Ulleüldsest wäetenistusest. Kuramaalt: Uus õrrel.  Mitawist: Ämmade seadus. Peterburgist: Tullekahjust. Mõrtsuka tööst. Türgima sadik.  Jomudenid.  Ellajate surmast. Petrosawodskist: Kirriko sisseõnnistamisest. Wö eralt maalt: Saksamaalt: Walmistamine.  Rabwa piddo. Leipsigist: Ulitsa mässamine. Jtaliamaalt: Rööwlite peamees Mantsi. Danimaalt: Kunninga reisist. Hispaniamaalt: Tülli Karliftlastega. Wenne söad kesk Asiamaad. !V. Kui aastal 1862 Khinesi Mosleminid Shansi, Kan-su, Litshuani ja Jun-nani maakonnades  omma rigiwallitsuse wasto mässamist  ollid tõstnud, olla ka Dunganenid Urumtshist  nende järvele teinud ning nende jälgede sisse astunud. Neil aastail 1863 —1866 on Dunganenid, kes Tarantslastega ollid kokko heitnud, Khina wallitsuse alt lahti lönud ja hirmsa wäggiwaldusega wallitsust ennese kätte kiskunud. Agga parrako on möllemad sõbrad jubba aastal 1867 tutti piddi kokko läinud ja Dunganenid sanub Tarantslastest ärrawöedetud  ja se pissukene, umbes 38,666 pead suur rahwas, olla katsunud teiste rahwa ülle wallitseda.  Selle assemele, et nad kõige wähhemast  ka nenda olleksid teinud, kui Dunganenid,  kes Wenne naburitega sõbrust teinud, astunud Abel Oglan õige torredaste, issi omma  wäe peale toetades, wälja. Ta olla sed- da sallinud, et temma üllamad, omma naburis  ellawa Wenne rahwast risumas ja röwimas käinud, ässitanud Kirgiislased wihhale ja olla Wenne kauba killadele köwwaste ärra keetnud, temma maa peale tullemast. Agga mis olli La selle juhmatuma tööga teinud? Ei muud middagit, kui et kindral Kolpakowski näddala aea sees, palja 1800 mehhega, kõik temma riki ümber wissanud ja sedda suurt ja torredat meest ärra wöitnud. Aastal 1871, Juli kuu 4. päewal, olla Abel Oglan, se suur ja uhke wallitseja, Wenne söa laagrisse, kindrali sure tulnud ja olla öölnud: ..Minna lootsin omma õiguse ja Jummala abbi peale; agga et ma nüüd äcrawöedetud ollen, heidan ma ennast kõige wäggewama Jummala tahtmise alla. On middagid üllekohhut tehtud, siis karristago ta wallitsejat, agga mitte ilma süta allamaid, nemmad on agga teinud, mis neid kästud. Sure torreda Abel Oglanile pandud, toa-poisid  tahha ja sadetud Oreli linna ja temma üllamatele  kulutud kätte, et nemmad nüüd sest