ühe mõisniku tõstmine, kes Praga lmna Nhedal  elas, iga aasta; ta oleks selle paale üht selget otsust tahtnud saada; aga kuida pidi ta seda saama? sest pasukesed kandwad kõik ühte karwa ja ühte moodi riivid, pissuke walge krae kaelas ja sääl on raske öölda, kas on seesamma, woi üks teine, kes jälle senna tulnud. Tema maja kaktuse sl oli üks pasukese pesa, nüüd katsus tema säält üht päsukest  kätte saada, sidus temale ühe kerge malge lindi, kuhu oli pääle kirjutatud ..Bohemia"  ümber kaela ja laskis teda siis jäle lahti. Kui nüüd pasukesed see aasta jälle tagasi tulnud, ola ta imeks pannes tähelpannud,  et tema lindiga päsukene jäle pesast sisse ja wälja käis, oli aga ka ühtlase leidnud, et temal üks wärwitud rõngas kaelas oli. Tal läks õnneks päsükest salle kätte saada ja leidis,  et temal weel üks teine lint, kus pääl seisis „Hi sps nia", Kmber kaela oli. Nenda pÜ,Ks.tema, küKyine.Meste Wastatud. ItsliaMaskt. Kroonprints. Wlorentsist  kirjutakse Aprilil, et Ztalia kroonprins  Humbert oma suure abikaasaga, kroonprintsessina  Margheritaga senna tulnud, ja Saksamaa kroonprintsessin raudtee jaama majas  neil wasto olnud, wastowötmas. Nende teretamine olnud wäga südamelik. Teisel paamal  olla ka Saksamaa kronprints Neaplest, kus ta Ztalia kuninga juttul oli, senna tulnud,'  kus Ztalia kroonprints temal jaama majas  wasto olnud teda teretamas ja wastowötmas  ; teretamine olnud ka nende suurde meeste wahel südamelik ja täis armastust. Madritist. Uus wag i. Kulda sest juba ennegi jutto oli, et kuninga? Ztlfonso nekrudi wötmist omas riikis oli käskinud ja sää! pidi siis 70,000 meest uut wäge juure tulema; nüüd kirjutakse säält, et 43,000 meest juba lippu al Loos olla, kellega siis Vaenlase wasto tahab wälja minna. Kui nüüd mehed kõik õppind sõamehed oleksid, siis peaks Don Karlos wastorääkimata ära woetetud ja Hispania piirist wälja aetvd saama  ja ükskord see hirmus Merine pulm lõppema,  Mis sää! juba kül kaua tuurinud. Kiriko-sõnumed. Perns Elisabethi-kirik. Ristitud: Marie Toenneson. Adolf Eduard Tejfand. Surnud: Leontine Preismann, l aasta wana. Emil Johann Luigenberg, 3 aastat  wana. Anna Laur, 50 aastat wana. Marie Rosalie Lepp, 3Vs aastat wana. Tio Simm, 40 aastat wana.  Alexander  Matsokse, 2 kuud wana. Friedrich Jaanson, l aasta wana.  Mahakuulutud:  Hans Morits ja Tio Pertelson. Hindrik Hindrikson ja Marri Kubja. 151 Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Keiserliko Perno linna wogtei kohto poolest antakse  teada, et siit kodaniko Ado Udikas'i päralt, Perno Üllejöe alewis, M 113 al seisaw kruntplats,  kõige selle peal seisawa majadega, awwalikult  wäljapakkumise läbi peab äramüdud saama ja wäljapakkumise pääwad on 16., 17. ja 18. Juunil  1875, neljas ja miiniane termin aga, kui seda peaks nõutama, 19. Juuni kuu pääwa peale 1875 kinnitatud ja kutsutakse siis kõiki, kes seda kruntplatsi  osta tahtwad, nimetatud päiwil ja igakord lõuna kello 12 sia kohto ette, oma pakkumist ja rohkem pakkuniist kulutama ja peawad pärast ootama  , mis juure löömise poolest saab mõistetud. Mis Lingini istega seda müakse, on selle kohto kantseleis  näha. Pernus, wogtei-kohtus 17. Märtsil 1875. Oberwoat Groot. .N 159. Sekretäri asemik H. Berg. i Seda nähes, et maeade peremehed meie aeal, enamiste shindle kattusid hakkawad teha laskma, seepärast näeb tulehoidja kollegium (Brand-Collegium)  hädast tarwis olewad, seda, riigiwalitsuse poolest 12. Weebruaril 1862 .N 26 al kuulutatud, kõige kõrgemalt kinnitatud säüdust, kõigile ineele tuletada, kelle järele 1) kiwi maeade pääle puust käitused teha olgo laudadest ehk shindlitest, on kolmes Balti kubermangude linnades köwaste keeldud. 2) Shindle rattused puu majade pääle, on ükspäinis  siis lubatud, kui see maja neli sülda lähäma majast ema! on, ilma selle pääle waatamata, kas see lähäm maja üks kiwi maja, kiwi kaktusega. ehk üks puu maja laud ehk shindle kallusega on. Pernus, tulehoidja kollegiumis 4. Aprilil 1875- Ülem tulehoidja herra Fr. A. Conze. M 10. Kirjutaja A. F. Lorenzsonn. i