Stifhni-Atowgorodist. Mis sa külwad  sedda sa leikad. Sealt kirjutakse Wenne seitungi läbbi, mis leikust seadlane wangihone  hoidja Mihailow ja wangide kormitaja naesterahwas, nimmega Tsherbakowa, on leiganud.  Essimine pantud kolmeks kuuks wangi ja wimane mõistetud Siberi maale Tobolöki kubbermango, wangi töösse. Kui kellegile sedda leiba sowitakse, siis peab ta sedda teninud ollema,  kes muido keddagit sesugguse kannika otsa panneb. Aulik Tsherbakowa olla omma ammeti tallituses wäggiwaldust prukinud ja wangi st mitmesuggusel kombel hirmus pinanud, neid päewade kaupa külma tubbade sisse toppinud  ja neid seal nenda seinade külge ahhelatega  kinni pannud, et nad ei õlle pikkali mahha heita egga istuda woinud ja nende toidus  olnud päewas nael leiba ja nattuke wet. Peale selle ei olla ta kellegi üllemate poolt antud käskudest holinud, waid neid kõiki ilma tähhelpannemata körwa wissanud. On wangide suggulased ommaksid watama tulnud, siis on agga need nende jure lastud, kes temmale  tubliste peusse toppinud; on kellegi wangi  l middagit ümber olnud, mis middagit wäärt, nenda kui kuld sõrmused ?c. neid on ta ümbert ärrarisunud ja ennesele piddanud. Kõik need seadus wastaSlikud asjad olla seläbbi awwalikuks  sanud, et üks wang katsunud ennesele otsa tehha. Mihailow, kes Tsherbakowa perremees  ja temma wallitseja, sanud kõigest tunnistud  meestest, kui üks hea ja auus mees kidetud,  kes kellegi wasto põlle walli egga üllekohtune  olnud. Aasta de kaupa on Mihailowil  sest kurjast innimesest wägga paljo kannatada  olnud ja kes ka sedda teinud, et kohtud  temmast suurt luggu põlle piddanud. Aastal  1871 käinud kubberner wangi st waatmas, Tsherbakowa sanud kingitust ja palk tõstetud suremaks, agga Mihailow piddand pahhad sönnad  kuulma ja põlle middagit sanud. Mihailow  olla ennast wabbandanud ja öölnud, et ta mõnda korda susönnaga Tsherbakowa peale kohto ees kaebtust tõstnud, agga sedda põlle kuulda wöetud ja wist sellepärrast põlle ta ka kirja läbbi kaebtust tõstnud, mis ta kohhus tehha olli ja mis temmale nüüd süüks antakse. Odessast. Wilja ikk-ldus-st. Bakt- shissaraist kirjutakse Odessa seitungi läbbi, et Krimmi sare peal se aasta wilja ikkaldus seata  tfe rahwale wöeraks tulnud. Löunama wiljad,  õunad, pirnid põlle korda läinud, wilja ja heina saak olnud wägga pissuke ja mönnes kohtas põlle suggugi sadud. Ilmad olnud wägga wacsed, wihma põlle neil mitte piiska tulnud, allaline päewa pallawus körwetand kõik ärra. 4. Nowembril lönud tuul korraga Pöhja-hommikusse  ja tonud 4 kradi külma, mis neile suurt kahjo teinud, ka nende wiljapudele. Kõik assi olla wägga kallis, üks tsetwert nissu maksta praego 23 rubla. Warfhawist. Kauba ajamisest. Midda rohkemaks ja pitkemaks Wennema raudteed  kaswawad, sedda suremaks ja laiemaks lagguneb  ka kauplemine; üllatab ka jubba kõige kaugema kubbermangude sisse. Peterburgi saksa seitung könneleb, et Warsawi kaupmehhed hiljoti  ühheArhangeli kubbermangus ellawa kaupmehhe  jures 11) tuhhande rubla eest linno sülga tellinud, mis naesterahwa ehhitusteks tarwitawad  ja nendasammuti olla ta ka kaunis hulk kuld kalkuni ja luigede uddu sülga Astraganis tellinud, kus luiged, sellesamma hinnaga müakse,  nago meil hanned. Ka olla nad wimasel  aeal Türkiislastega kauplema hakkanud ja kaubad Persiast ülle Astragani tulla lassewad. Tihwlist. Arruldane wannadus. Kuida Kaukasia seitung könneleb, on seal 31. Oktobril üks lesk Elisabeth Semenow, ommad  silmad kinni pannud, peale selle, kui ta 400 aastat omma elloteed siin kadduwas ilmas*  olli kõndinud ja 5. Nowembril on Alma Arutinow ommas 455 aasta wannaduses omma  wimist und hingama läinud. Khiwamaalt. Rööwlite seltskonnad.  Kuida Turkestani seitung könneleb, ei tahha rahwas, mis parrem pool Amu-Darja kaldal ellamas, sellega weel leppida ja rahhul olla, et nad Wennerigi üllamaks sanud, ommetige  põlle awwaliko wasto hakkamist nende jures  weel mitte olnud. Selle wasto on agga pahhem pool kaldal Turkmenide rööwlite seltsid  kaunis waggurad, 20, 30 künni 50 meest heita kokko ja risuda neid, kes seal kohhani- 411