eddespiddi kõige mu õnnetuse eest wöttakS hoida, siis peaks leikus kaunis rohke ollema. Ka wilja puude ajad, mis minnewa aasta ussidest paljaks södud said, lubbawad se aasta jälle wilja kanda, kui öökülmad öiedele mitte waewa ei peaks teggema. Jssiärranis olla pirni puud täis öie pungast. Kurwa melega peab üks tallopoeg ehk maamees selle peale watama, kui temma sure waewaga istutud ja kaswatud puud ussidest rasitakse ja temma üht terrakest ei issiennesele, ei onuna naese ja lastele sealt ei sa wötta, nago se minnewa aasta olnud; mitte üht marja terrakest egga õuna pungakest põlle nad sanud. Se nuhtlus  ei olnud ükspäinis seal, waid pea ülle kõige mailma, et wilja-puud ussidest said ärrasödud. Siinsammas meie liggi lähhedal ollid puud nago ärrakörwetud, mis süggise pole jälle usi lehta ajasid. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Maapaewa piddamise löppetus. Saksa rigi wannemad ja maapaewa  liikmed, on omma tööd löppetanud ja ühhest ajast koju puhkama läinud. Tuttaw assi on jo, kui omma tallitust, mis tal wätjaspool  tehha ja tallitada olnud, ärra talli tanud,  ta rahhulikus meles woib koju ja omma koddusid asju tallitada ja toimetada, nenda on ka nemmad omma lallitustega malmis  sanud; kui kauast nad nüüd koju jäewad, põlle seal nimmetud. Tarwitawad ka häddast  puhkamise aega, sest maapaewa piddamise jures on neil waidlemist ja tülli kül olnud, mitmesugguste sure ja tüllitawa asjade tallitustega,  mis wäggewat waidlemist tarwitanud.  Inglise kunningana reisist kirjutakse Londonist  ..Standardi" läbbi, et se peab tõeste ja wissist ollema, et se suur kunningana Augusti kuul üht reisi Peterburgi tahhab ettewötta ja Wenne Keisrile wöeraspeule minna» Kuida kuulda, tahhab kunningana Wiktsria selle reisi peal ka ühtlase pariks päewaks Berlini minna, kus Lemma tütrepoeg, kroonprints Pridrik Willema wannem poeg peab essimest korda Jummala armule wöetud sama. Esmalt  olnud se nenda kinnitud, et noor prints on piddand 18. Oktobril Jummala armule wöetud sama, et agga kunningana senna sõidab,  sepärrast saab ta siis warrem wöetud. Hollandimaalt. Kunninglik kirri, mis seadlane kunningas omma 25aastase aujärje  peale astumise Jubeli paewal omma rahwale  ja rigi üllamatele kulutada lasknud, on: Armastud Hollandimaa rahwas ja rigi al- Zamad, siin ja ka ülle merre! Üks süddamelik sönna teile sel römu paewal! 25 aasta eest ollen minna Hollandimaa wallitsust ennese kätte wötnud, kus ma lubbasin kõige omma rigi allamate priiust ja õigust kaitsta ja nende eddasi samise eest, ni paljo kui rigi seadus sedda mulle lubbab, murret ja hoolt kanda. Minno tõelik püüdmine olli ka, sedda kunningliko  lubbamist, ni paljo, kui se minno jõus ja wäes seisis, piddada! kus jureS minno ministrid  mind truiste on awwitanud. Teie mo armsad kapürjerid, ollete minno murret ja eestmurretsemist omma armastuse ja korraliko ollemise ja sönnakuulmise ning kässo alla heitmise,  teie ussinuse ja kustumata armastuse läbbi, minno kunningliko maea wasto, rohkeste  tassunud. Jummal on meie mõllemate wastastiko tööd õnnistanud. Kas on meie rigil üks aeg olnud, kus rahwas iggapiddi rohkem on eddasi sanud ja kus neil rohkem priiust olnud, kui nende 25 aasta sees? Tänna,  sel 25 aastase römu päewal, näen minna ennast ühhe trui ja önneliko rahwa kestes ollewad,  mis ühhe tuggewa siddemega kokko seotud,  se täidab minno süddant sure tännoga. Need römu öiskamise heäled, mis iggal pool kuulda, tunnistawad armastust minno wasto. Laskem meid, ni ühhendud kui tännini, ka eddespiddi omma teed eddasi käia! Laskem meid, iggaüks ommast kohhast, kõik tehha, mis meie issamaa kassuks, mis meil ni kallis, tarwis tulleb, et rahwas tarkuse ja warrakossumise  teel ikka eddasi lähhäks ja tossuks ning kaswaks. Jtaliamaalt. Wasto pannemine. Romast kirjutakse 17. Mail Londoni seitungi 174