sadamast wälja, ja koju poole minema. Täna on kõik meri, nii kaugelt, kui film ulatab waatama, kinni ja sellega on siis meie see aastane laewade käimine loppetud. Talweks sia jäädawa wäljamaa purju laewade aru, saab wist, nii palju, kui praegu woib arwata 36 pead olema ja nimelt 14 Hollandi, 8 Wene, 8 Saksa, 3 Inglise, 1 Norra, 1 Dani ja 1 Prantsuse laewa. See aastane laewade käimise aeg on kõigist, mis iial Peeterburgi ja Kroonlinnal olnud, kõige lühem, sest iial enne ei ole see nii hilja hakkanud ja nii wara lõppenud, kui see aasta. Warane külm on meie sügisise kaubaajamisele suurt kahju teinud;  sest ligi M auury laewa, mis kõik sia pidid tulema, on külma pärast Talinna sadamasse  läinud ja sääl saanud tühendud. Tormid  ja marud, mis meil iga aasta enne laewade  käimise löppetust olnud, on see aasta tulemata jäänud, seepärast on siis arwata, et seda kütma kauaks ei sa olema. Wööralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Elsas- Loot ringeni asjust tehakse sääl see kord palju juttu ja nimelt nende walitsuse asjust; aga asi näitab igat pidi nenda olewad, otse kui oleks riigi kantsler ise nattuke eksinud. Noh, eks ta ole ka innimene kelle waim kül Malmis, aga liha nõder on ja siiski ei taha meie uskuda, et tema üht seesugust sokku lasknud. Rahwa käes olla jut jooksmas, otse kui oleks tema seda omast suust wälja öolnud,  et neil lootus olla, oma isewalitsust ja walitsejat saada n'agu neid saal juba ennegi kül on. Olgu nüüd asi, kuida see on, aga siin ei taha ta ometige mitte hästi korda minna, sest et see juba kaugele ette ära näha on, et tema ennast ei jõua ülal pidada. Praegu on sääl juba 22 pisukest riiki, kelle seas palju on kellel oma ülespidamisega suur tegemine on, ja nende puudus iga pääwaga ikka suuremaks lähäb ning seepärast karta on, et häda neid wiimaks saab sundima ennast teiste külge heitma.  Kui Elsas-Lootringenist jut olnud, siis ei ole see mitte seda tähendanud, et sest üks ise riik peaks saama, waid et neil üks ise wa- litsus saab pandud, aga ta jääb ikka Preisi riigi maakonnaks, mis Preisi riigi walitsuse al seisab ja tema kas kusi peab kuulma ja täitma. StraHburgist. Wee upputusest. Järsu wee tõusu läbi on sääl suur õnnetus olnud; suur wesi olla parwed, mis Kintsigi jões olid kinni seutud, lahti kiskunud ja Reini jõkke ajanud, kus wesi nende peale rõhumise läbi kõik sillad ja paisud, mis Strasiburgi ja Maksan wahel Reini jõe peal olnud, äralöhkunud  ning Made tükkid ja postid alla wiinud.  Praego olla nad wäga päiwis, ei saa kuidagi enam ülejõe ja kahju, mis wesi teinud, olla wäga suur, mis jo iseenesest mõista, sest ega sillad wahikese kuluga peale ei tule. Austriamaalt. Surma sõnu me d. Wiini linnast kirjutakse 11). Nowembril, et Modena hertsog Prants 9. Nowembril, pärast  lõunat kello 5 ärasurnud. Ertshertsog Prants olla juba Oktobri kuul peawalo saanud,  mis aga pitka mööda jälle nii paljo paremaks  saanud, et ta on woinud Baierimaale minna, kus ta oma abikasaga Wildenwarti lossi peal elanud. Saäl ei ole ta enam walu tundnud ja tema tohter t'al ka midagi wiga leidnud, seepärast olla ta teda lubanud Wiini linna tagasi tulla. Teisipääwal olla ta senna tulnud ja warsi hakkanud ta jälle pead karjuma,  mis aga ruttust kangemaks läinud. Laupääwal  jäänud ta keeletumaks, ega ei ole kellegi  st teadnud, künni ta pühapääwal pärast lõunat kello 5 aeal ärakustunud, mis ka kohe telegrahwiga keisrile täädaantud. Oma elu sees on tema üks neist kõige kangemast raud peadest olnud. Aastal 1859 omast riigist wälja aetud, walitses Austriamaale enesele elukoha  ja jäi senna elama, mitte aga kui lihtlabane  priimees, waid kui würst, kellel ka weel omad söamehed olid, mis Austria maa peal ka ikka lippo al seisnud. Ertshertsog Prants on sündinud I. Juunil 1819, tema isa, Modena hertsog Prants IV. on 21. Jaanuaril  1846 ärasurnud, on 30. Märtsil 1842 abielusse heitnud, ja Baieri printsessini Adelgundet,  Ludwig 1. tüttart, enesele abikaasaks wötnud. Prants V. walitses aastast 1846 389