Kuida kuulnud olen, on ligi 42 rubla raha kokku tulnud ja kõige enam on jälle kõrgest unustatud Audru wana paroni lesk proua suure tänu wäärt, andnud 25 rubla. Laulud, mis sääl lauldud saiwad, läksiwad wäga kenaste, muud kui ühel kooril oliwad kaunis roostetand hääled, aga teistel wäga head ja selged. Kontserti löppetuseks laulsiwad  kõik koorid ühes, Keisre laulu, ja pärast kontserti löppetust sai paroni herra poolest lauljatele saia ning õlut antud. Kuida juba ülemal nimetasin, sai kontsert laulu edenemiseks ja kinnitamiseks ettewöetud, sest selle raha eest, mis kontsert sisse tõi, tahab  kooli walitsus üht kooli orelit muretseda, mis juba walla kohus muretseda oleks, aga kellest sia maale midagit pole wälja tulnud. Asjata on koolmeistrid tänini walla peale lootnud,  aga nüüd nääwad ära, et sest ootusest midagi wälja ei tule, seepärast hakkawad siis ise, et nende töö laulu oppetamise juures, kergitatud  saaks, orelite tarbeks raha korjama. Audru maldas on praegu kuus kooli, aga kahes  koolis on orelid, mis auulik Audru paroni  herra oma kulu peale senna muretsenud. Z. K. Tulekahjust. Meie Eesti rahwa juures  juhtub seda enamists ikka, et sügise rehte peksmise aeal, tuli lahti pääseb ja on ta kord lahti pääsenud, siis ei jätta ta muud järele, kui ahju wareme ja tuha uniku. See õnnetus  on ka esmaspäewa homiku, 15. Augustil,  Sauga waldas, Ridalöpa külas, Poppi Peetrel olnud. Kaebas mees teisel päewal ise oma häda silma weega ja ütles, et tuli just, kui esimest laugu oli mahalasknud, lahti läinud  ja ütles mees seda arusaamata olewad, kust tuli rehe sisse saanud. Et sel päewal ka kaunis wali tuul puhus, ei ole kellegi abi aidanud; saanud wäga pisut asju toast wälja. Tänab mees suurt Jumalat, kes tuult nii palju pöörnud, et karja laut elajatega ja ait selle nattuksega, mis sääl sees olnud, järele jäänud, muidu oleks kahju weel palju suurem olnud; aga kõik mis toa ümber olnud, nenda kui heinad, mis see aasta iseenesest kasinad, ja mis ta laudile oli kokku korjanud, on kõik tule roaks jäänud. Peaksiwad nüüd teised head inimesed ta waese mehe peale halastama ja nii pisut ehk palju, kui keegi suudab, teda awitama! Hulk wöiwad kül üht, aga mitte üks hulka aidata. Riast. Söaplatsist. Mõned wäljamaa seitungid oliwad omal aeal wäga nobedad selle üle kara tegemas, et Wenelased söaplatsis  otse niisamma, kui Türklased, wäga usinad olla, hirmsaid mõrtsuka töösid tegemas. Et seda asja nüüd jälle õige teele saata ja töt ilmale sünnitada, on Londoni kuulsa seitungi ..Times" sõnumite saatja 12. Augustil, telegrahwiga  järgmesi sõnumid saatnud: ..Nende sönumise saatja türgi söawägede juures Asiamaal  kirjutab, et see koguniste tõsi pole, et Wenelased Armenies hirmsaid mõrtsuka töösid olla teinud. Ta olla Ardahanist tulnud ohwitseride  ja mõne saea soldatiga kõnelenud, ja needsammad waidlesiwad ning ütlesiwad, et nemad olla hospidali peale lasknud. Ta olla Türklastega ligi läinud, kui n'ad wene mägede järel läinud, kui need oliwad eest põgenesid,  aga kusagil ei olla tema üht Muhamedi  usuliste küla leidnud äralöhutud ehk muud paha kellegi Muhamedi usulisele tehtud  olewad, olgu siis, et Kars linna lähedal  Tshielikis, kust nad oliwad leidnud, et küla rahwas seda Türklastele teadaandnud, kuida ja kus wene wäed sersawad ja kuhu poole nad lähwad, sääl saanud kaks meest tubliste läbi roogitud. Wäga imekspanemise wäärt on, kuida kõik, kust wene wäed läbi läinud, rikkumata on, ka nende wilja põllud on terwed ja tallamata, sest et nemad päris maanteed kaudu edasi marsiwad, ega iial tee körwa wilja sisse ei lähä; aga need hirmsad ja koledad tööd, mis Kurdenid ja Tsherkessid Kristlastele teemad, on nii hirmsad ja roppud,  et nende sarnast enne iial ei ole nähtud. Muktar pasha, kes missist imeks panemise wäärt teeb, mis õige, laskis üht meest, tapmise  pärast ülespua ja warsi selle peale jooksiwad  tema mägedest 1 IVV meest ära. Noh, mine wötta nüüd kinni ja pane kõik pead ühe kübara alla. Peeterburgist. Wals kümne rubla  sed paberrahad on, kuida „Golos" kõneleda teab, Peeterburgis päewa ette tulnud. Need- 290