mis wimafes söas on sündinud ja Saksa.riik lahhutamatü jälle ' on' ühhendud, kui 'Saksa rahwas ommast süddame tunnistusest, sedda, mis se suur assi tähhendab, ärratunneb ja selle mällsötuseks lggK aasta üht rahwa piddo peab, otse kuida se tännini neil prügiks olnud,  Leipsigi sure lahhingi mällestust meletulletäda»  Sel kombel õlleks se ennam üks Lomulik'  jä rahwa ennese süddamest wälja kaswanud  assi; üllemate labbi sedda kinnitada ja seada, ei tahha minno arwates ommane ja kohhans' olla." Wist saab rähmas selle OÜrstliko mõttega ühhes meles ollema. PNMUtfufeMMMtt» Mis s e alk art a. Üks Prantsuse seitung konneleb, mis juttud rahwa käes likumas ja ütleb : ..Aeg on käes, et rigiwallitsus ükskord ommetige tõelikult peale hakkas ja selle allalise mässamisele otsa peale teeks, sest Ponaparti jüngrid hakkawad nago muud lomukefed, kewwadise aeaga hinge aea- Ma, kuida sedda kindral Palikao tullemissst Wersaille, nähha ja Orleansi suggu ei magga egga tukko ka mitte, mis jälle mässajate koggo teggemisest awwalikult nähha, katsuwad iggapiddi,  kuida ministeriumi tööd raskendada et rigiwallitsusele pippart ja sõiksuggu kibbedust kele peüle panna. Saab Mässajate selts wöimust,  siis on jubba issiennesest mõista, et raud-ikked pähhä olleme sanud ja wäggiwaldne raudne kep meie ülle wallitsemas. Meil on ka head tööd, enne kui ni kaugele jõuame, et mässajate ülle wöimust same jä neid enneste alla sunnime. Nende suust ei olle muud kuulda, kui nende mahhalaskmisest, kes nende sönna ei tahha kuulda, egga nende käsko täita ja söamehhist,  kes waenlasi wangi ei wötta. Mönned  ohwitserid kidawad, kui paljo hawatud waenlasi nad Seine jõkke olla wissanud ja ärraupputanud. Sesuggused asjad on praego Prantsuse kuulsast rigist kuulda ja lähhäb luggo pikkem aeg nenda eddasi, siis ei olle selle rigi luggo suggugi parrem, kui ühhe innimesega, kel tisikuse többi kallal, põeb ja kidduneb, künni wimaks kustub; ei sa Prantsuse riik pea üht tublit arsti, kes wäggewat rohto annab, on tal surm l olgo hilja ehk warra, su äres. Brüsselist. Pati s i asj u Smb on asjad Äka pahhad ja haisewad, igga uus päew pakkub ikka üht ja seddasamma. 21. Aprillil  on suvetükkide praggm wahhepiddamata iggast  küljest kuulda olnud; agga leppimist ehk ühhendust mitte põrmugi. Egga sured tilkkid  ?algi middagi head ei te, löhhuwad ja tappawad, mis ees, nenda rjkkutakse ka sea! üks kindlus teise järrele ennam ehk wähhem arra, mis labbi Parist lin ommast kennadusest ja illust paljo kaotab, Siin ööldakse, et kindral  Klusereti assi weel sallaja peab hoitama. Siit ja sealt peab katsutama wastastikoföddijaid  leppitada ja rahhule sata, agga tännini ei tahha se weel neil õnneks minna, sedda korda sata. 2 Uemad sönnumed. Peruust, 1A Mail. Meie weikese linna kauba aeamine lähhäb priskeste eddgsi. Kes ülle silla minna tahhab, peab hõlega etteWatama,  et mitte hobbuste jalgeallaei jäe. Laewo  on jubba ülleüldse auro laewadegs kokP 56 sisse tulnud ja LI wäljaläinud. Ahjo pude pudus sn wagga suue; ei olle kellegi rahha eest sada.^ Kro on stadti st, 7. Mail, parrast lõunat kello 2. Inglise auro laew ..Albanien" on praego meie reide peale tulnud. Berlinist, 4. Mail. Saksama rahhoteggemise  wollinikud astuwad tänna siin nöupidnamisele  kokko, kus issiärranis Prantsusema piri aeamise kinnitamise parrast peab nõu petud  sama. Wimaste sönnumlte järrele, mis Parisist tulnud, on mässajad piddand taggasi tagganema, sest et. wallitsuse söawsed wägga wallidad tuld andnud. Brüsselist, 4. Mail. Prantsuse rigiwallitsus  olla põhja polise raudtee wallitsusete köwwa kässo andnud, selle ülle wa!wada ,u et mingi suggu soa riisto Prantsusemaale ei sa todud, , Berlinist, 5. Mail. Kaardi mäed yn hakkanud Prantsusemaalt Saksamaale taggasi Lullema. Kuida kuulda, peawad Saksa wäed Juni kuul omma pühhaliko Berlini sisse minnikut  pjddama ja nimmelt meel parlamenti koos ollemise asal. ! Wersaillest, 5. Mail. Rahwa koggust 158