—1859 Modsna hertsogthumi üle, mis ta oma walitsuse ajal suurendas; pärast Magenta taplust pidi ta aga põgenema. Tema abielu õnnistas Jumal ühe tütrega, mis aga omas nooruses, 8. Juulil 1849 ärasuri ja tema ainus wend Ertshertsog Werdinand on 15. Detsembril 1849 ärasurnud. Hispaniamaalt. Don Karlos on, kuida Madritist kirjutakse Walmaseda ja Durango  wahel hobusega mahakukkunud ja sedawört  wiga saanud, et nüüd pitkali woodis peab olema. Bourg-Madamest tulewad sonumed, et Karlistlaste  ülem Miret, seda soowimist olla omast suust wälja öölnud, kindral Martinets Sampusega  kokku anda ja alla heitmise pärast kaupa teha. Kindral Martinets Kampos on Madriti linna tulnud, et sääl neist nöupidamistest  osa wötta, kuida ja mil kombel põhja pooline söawagi oma tööd Karlistlaste wasto peab ettewötma. Kindral Kwuesada oli nõuks wötnud, ka kord Madriti linna tulla, et sääl mõne asja pärast nöupidada; nüüd olla ta aga kuulnud, et Karlistlased jälle homiko poole Nawarra nihkuma hakkanud, on ta Madriti linna reisi mahajatnud ja nende wasto wälja läinud. Ta olla ka nendega kokku saanud ja oma merist  tööd alustanud, ning Pampelona lähedal, Kristobalis nende kindlat seiso paika käest ärawötnud.  Pampelona suuretükki mehed on oma pattareide pealt tubliste ligi aidanud. Kindral  Espagna diwision, on Alzuza lähedal Karlistlastega  kokku saanud, nendega mees mehe wasto rammu katsunud, neid tagasi löönud ja seda kohta ühe walida tapluse järele, nende käest ärawötnud. Kui palju sääl ses lahingis  ühelt ehk teiselt poolt mehi langenud, ei ole mitte ülesantud. Inglismaalt. Grahw Arnirn, kes enne Saksamaa saadikuks Prantsusemaal Parist  linnas oli, aga säält ära kutsuti ja mõnda  süüd tema õla peale tõsteti, et ta oma riigiwalitsuse wasto kamalust teinud ja sellepärast  nüüd kohtu al seisab, olla oma wabandamiseks  üht kirja kirjutanud, mis Londoni seitung Times" ligi wötnud ja seda awali- kult teistele tääda annab, ja kwi on umbes nenda: ..lial ei ole mina keiserinaga usu ja politika asjust juttustanud, ka iial mitte keiserinale  kirjutanud ehk kirja läbi midagit tääda andnud ja siis, et tema iialgi, kui keisrile midagist kirjutamist olnud, seda muul wiisil ei ole teinud, kui wäljaspoolise asjade talitaja  mmistre läbi. Peale selle kõneleb seesamma  seitung, oma kartusest et kardab Austria  riigiwalitsust Hertsegowina maale oma mägesid  panemad, ja näitab nagu sõrmega Austria,  kui piiri wasto elama riigiwalitsuse peale, kelle peale Inglise riigi walitsusel kõige suurem  lootus ja ustawus, et tema õigust teeb. Wiimaks kirjutakse Berlinist sellesamma seitungi  läbi, et Raschid Pascha, enne oma ärareisimist  Wiini linnast tunnistanud, et tema kõige sellega wäga hästi rahul olla, kuida Bosnienis säätud, loodab ometige, et Türgi riigiwalitsuse käest ei peaks selle eest mastamist  oodetama, mis wahest selle säädusega sääl kokku ei peaks sündima. Mõnesugused sönumed. Leinamise karw. Kust see on tulnud, et saksa rahwas mustas riides leinab? Prantsusemaalt,  kust nii mõni imelik asi üle piiri wäljamaale läinud. Karl Vilk. lesk, Anna von Bretagne on esimene olnud, kes mustas riides leinanud. Saksad on kui ahwid seda järel teinud ja ka hakkanud musta riet leina riideks pruukima, mis ka meie aeani pruugiks jäänud. Kuninga Ludwiki, keda pühaks nimetadi,  ema, sai sellepärast walge kuningana kutsutud, sest et tema walges riides kuninga Ludwig Viil. järele leinanud. Kiriku-sönumed. Perno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Alice Wilhelmine Meybaum. Amalie Alide Arndt. Catharine Nikiferow.  Surnud:  Alwine Kuusk, 2 aastat wana. Amalie Wridrikson, 25 aastat wana.  Emilie  Matthiesen, 35 aastat wana. Hans Johannson, 75 aastat wana. 390