Poliitika ringwaatus. Inglismaal on tagawara-wäe sissekutsumine nii heaste parlamendi ülemkojas kui alamkojas heaks kiidetud. Ülemkojas pidas Inglismaa ministerpresident Beaconssield ühe kõne, kus ta tortidele püüdis näidata,  kuidas isamaa hädas olla ja et naad oma isamaa  armastusega teda pidawat awitama. Isegi on mõista, et ülemkoja liikmed ühest suust riigiwalitsuse käsku tagawara wäe sissekutsumiseks heaks kiitsiwad, sest nende südames on jo see usk walitsemas, nagu tahaks Wenemaa kõik maailma ära neelata, ja see kartus, nagu oleksiwad Wene sõawäed Karsis jo malmis  seismas, et kohe India maale ja Suuesi kanaali peale tungida. Alamkojas pidas minister Northcote (ütle: Noartshkoot') riigiwalitsuse poolt kõne, kus ta oopis tõistwiisi rääkis, kui Beaconssield ülemkojas, sest et siin oopis töised mehed ees seisawad. Tema sõnade järele ei ole isamaa sugugi hädas, ka ei pidada sõa walmistamise pärast mitte sõda ise tulema, aga ettewaatamifeks  olla seda walmistamist tarwis. Sell' kombel läks siis Northcotel korda, et ka parlamendi alamkoda wiimaks ühest suust heaks kiitis, et tagawara wägi sisse oli kutsutud. Rääkigu ka Inglismaa walitsuse liikmed küll rahu lootusest, siiski on praegune olek wäga kardetaw. Wenemaa on oma werd ära walades omale ühe auusa rahulepingu kätte wõitnud, teda kinnitanud ja teda ka terwe Weneriigile ametlikult kui sõdimise palka kuulutanud.  Niisama awalikult ja kindlaste on Inglismaa  kuulutanud, et ta selle rahulepingu wasta on ja teda ei wõi sallida. Ka ei wõi see rahulootust äratada, et Inglismaa Hommikumaa meresi oma sõalaewade  ja sõawägedega täidab. Kui sellegi pärast weel jäädawat rahu loodetakse, siis tuleb ta sellest teadmusest, et ühtegi riiki ei ole, kes mitte ennema rahu- kui sõa-teel järjele ei tahaks saada. Wahe-ajal teewad Konstantinoopoli mõlemad  riigid oma seisukohte kindlaks ja julgeks. Wenelased  on omale laialised kindlused ülesteinud ja Inglased  walmistawad ennast, Mitilenes omale sõalaewade jaama asutada. Türklane kaalub pea ühele, pea töisele  poole, ja ei tahaks kellegiga sõbrust rikkuda. Inglismaa saadik Layard (ütle: Läärd) katsub nüüd nagu ennegi Türklast Wenelase wasta üles ässitada. Uustria ja Wenelase wahel ei ole leping ka weel edasi jõudnud; näitab wist ka nii kaua kaalu peale jääwat, künni Inglismaa kohta selgus käes on. Prantsusemaal Üeiab republiikluste partei ikka enam maad rahwa seas, mis wiimased saadikute walitsemised  õige silmnähtawalt üles tunnistawad. Wiiestöistkümnes  walitsuses on kõik republiiklaste kanditaadid töiste parteide kanditaatide üle wöitu saanud. Sõa kohta hoiab Prantsusemaa omad päris mõtted warjul, siiski walmistab ka tema ennast ette, ning on tema walitsus käsku annud, et suurem hulk soomuslaewu sõa mundrisse pannakse. Itaalia näikse Hommikumaa tülides selle poolt tahtwat seista, et rahwuste järele Lülid saaksiwad õiendatud  ja iga rahwale, ka weiksematele, oma maa ja õigus jääks ehk osaks saaks. Neid mõtteid on parlamendis  üles arutatud ja ka Itaalia pool-ametlik ajaleht „Diritto" awaldanud. Et ka Jtaaliamaa ennast  söale walmis seadab, on tuttaw, aga et ta kudagi wiisi Inglasega käsi käes tahaks käia, sest ci ole weel midagi tunda. - Rooma linn tehakse kindlaks linnaks, ja on praegu 12,900 meest selle töö kallal ametis. Ka weiksemad riigid seadawad kõik jälle walmis,  et kui sõda tuleb, ette walmistamata ei oleksiwad. Nii tulewad Kettinjeft sõnumed, et würst Nikolai kõik pileti soldatid jälle teenistusesse kutsunud ja et Antiwari  sõawäge suurendatud. Serbiamaalt tulewad sarnatsed  sõnumed. Kreeka mässajate ja Türgi soldatite wahel läheb were ära walamine ikka weel muutmata edasi. Soldatid lõhuwad kõik Kreeka külad ära, mis neile ette puutuwad ja selle hukkamise töö juures aitawad neid Türklased ümberkaudse Türgi küladest. Märtsi kuu lõpetusel on aga ka mässajad mõnes lahingus Türklaste üle wöitu saanud, nagu Larko küla juures, keda naad Türklaste käest ära wõitsiwad. Inglismaa seitungi sõnumeandja Ogle surnukeha, keda Türgi soldatid  ära oliwad tapnud, on ilma pääta ühe lohu seest ülesleitud. Tema surnukeha wiidi Ateene linna, kus lõpmata palju rahwast tema matusest 10. Aprillil osa wõtsiwad. Kõik seltsid ja seisused oliwad ligi ja oli matus nagu üks awaldus Kreeka rahwa poolt, et ta Türklase tegusi hukka mõistab ja Eüroopat seks tunnistusmeheks kutsub. Kreekamaa walitsus on ühe ringkirja Eüroopa  riikidele saatnud, kus ta nende hirmsa tegude pärast kaebdust tõstab, mis Türgi sõamäed tema piiril teemad. Saksamaal) Berliini linnas katsns Nuumama millisrerprestdent"Bratia n o teha mis ta mõis, seks kaastundnüst äratada, et Besaraabia ikka edasi Nunläänia  külge jääks. Kui palju see püüdmine temale korda läinud, seda ei ole teada. Berliinist läks Bratiano  Miini kaudu koju. Sest ajast saani, kus Rumäänia  Wenelase wastaliseks heitnud, hoiab ta ikka enam ja enam Austria poole ja annab ennast tema woli alla. Kardetaw sõda, keda jo iga päüw arwati lahti minewat, on jälle seeläbi rahu lootusele maad annud, et üht eeskonwerentsi pidada tahetakse, kelle peal päriskonwerentsi piirid ära määrata oleksiwad. Nagu Inglismaalt tulnud sõnumed kuulutawad, olla selle eeskonwerentsi pidamine nii heaste kui kindel. Seal peab seda küll kõige paremine teatama, sest seiemaale on Inglismaa ainus kongressi wastaline olnud. Ütleb tema „ja", siis saab asi edasi minema. Kas aga selle eeskonwerentsil tõeste ka ühendus edeneb ja tema jalgadel  päris konwerents kokku astub, seda ei tea keegi ütelda. See on aga selge, et siis ruttu kaal kas sõa ehk rahu poole saab kaaluma, ja seesugune selgus on ka jo hea asi. Hiinast tulewad uued sõnumed, et näljahäda Põhja-Hiinamaal nii suureks läinud, nagu seesugust hirmsat häda meel kusagil ei ole nähtud. Karta olemat,  et suur jagu riiki täitsa inimestest tühjaks saada minema. Omalt maalt. WLliandi maakonnast. meeste seltsi nõuu kohta, omale ise üht seltsimaja ehi t a d lellestellest omas lisalehes .>>' 2 oleme rääkinud, kirjutab Tartu Saksa seitung N. D. Ztg.: „Meie waatame selle ettewötmise peale kui ühe edasijõudmise peale, kelle tahtjust nii heaste põllumeeste seltsi, kui ka üleüldse Wiliandi ümberkaudse põllutöö siginemise kohta mitte weikseks ei tule arwata. See selts ei olewat  omale ajuti mitte korterit üüri peale saanud ja on sellepärast maal ümberkaudu, pea siin pea seal, koos pidanud käima, /Ht Eemale, nagu isegi mõista, mitmed takistused" wäkja pidiwad siginema. On seltsil oma maja, siis saab selts jõudsalt kasuma ja seeläbi ka ümberkaudse rahwa seltsliku elu ja põllutoimendust edendama." Seie lisame weel omalt poolt täna lühidelt juure, et meie selts ühe krundi 2000 rubla eest jo nii heaste kui ostnud on ja et tulewal aastal maja ehitus saab alustama. Edespidi pitkemalt. Suured wõitlemised toomad oma kannul waikseid rahupüewi seda sõna teeb meie tänamune  kewade nühtawalt tõeks. Peale selle kui suured tormid mitu nädalat oliwad möllanud, et näitas,  kui tahaksiwad Kewade ja Talw jäädama elu ja surma peale wõidelda, on nüüd Kewade nii täitsa oma wastalise üle wõitu saanud, et teda enam kusagil  näha ei ole. Linnud laulawad, inimesed paniwad juba Märtsil siin kartohwlid maha ja orased ja rohi lööwad haljendama, ning esimene April läks ka mööda, ilma et mõne tembu, nagu wahel tema mood on, ära oleks teinud. Rahu näikse täitsa tehtud olewat, ja kui mitte Põhja tuul, see kade Inglane, mahele ei tule, siis mõime ehk tänamu weel imet näha. Meil on ka halbu aastaid küllalt oluud; üht wiljarikast aastat läheks meile õige tarwis. Ja seesugust  aastat oleks meil wist loota, kui Talwe ja Kewade wahel tehtud esiotsaline rahuleping jüädawaks rahuks jääks. Suure Jaani kihelkonnast antakse meile teada, et seal Wastemõisa walla mees Jaan Weidner puid raiudes kahe kase wahele jäänud, kust teda õhtu surnud leitud olewat. Lesk naine ja kaks weikest  last leinawad tema surma taga. Metsas on jo mõnigi ettewaatamata mees surma leidnud, mis mitte Jumalast ei olnud antud. Hoia ise, siis hoiab Jumal ka. Professor vr. Bergmannile on tema õpilased enne lahkumist auusööma-aja annud, kellest kõik professorid, kes tema ametiwennad, osa wõtsiwad. 1)r. E. Bergmann läks Tartust ära Würzburgi  suurekooli peale professoriks, aga et ta Tartus igal pool palju armastust on leidnud, läks seal lahkumine temast raskeks, nimelt meel, et ta teaduse põllu peal üks kõige kuulsama hirurgustest (haawatohtritest) on. priiuse mälestusepüew „WanemZämes  - "Tarkust kirjutatakse meile eesselswa pealkirja  all: „ Nagu iga aasta, nõnda mälestas ka tünawu „Wanemuine" seda päewa, mil õnnis Keiser Alek- Sander l. 59 aasta eest Eesti rahwale priiuse kinkis, seltslikul koosolekul ning pidusööma ajal. Pidu algas meestekoori lautuga „Priius kallis anne", mis peale seltsi president J. W. lannsen lühikese kõne peetama päema tähtsusest pidas, kelle lõpul „ Keisri laulu" mainmstatud  healel lauldi. Ka peeti pidulaua ääres lühikesi, aga mõnusaid kõnesi, kus pidust osawõtjad studendid ja koolmeistrid kui ka president ise rääkijad oliwad. Wahel sekka laulis meestekoor isamaa laulust, kelle seast üht „Nüüd üles Wene alamad!" iseäranis waimustusega lauleti ning kuulati. Lõbusalt läks aeg mööda ega jäänud koosolejatele muud soowimist, kui et pidul enam osawõtjaid, iseäranis tähtsamate meeste poolt, oleks olnud." .. Meie ei pane sugugi imeks, et ikka wähem ja wähem osawõtjaid selle mälestuse pidul saab olema, x sest 1) on meil tähtjamaid päewi, mis rahwalikult / pühitseda wõime, nagu 19. Weebruar, kus meie ar- x muline Keisri herra trooni peale astus ja kus meie s uus wallawalitsuse seadus ülemat kinnitamist leidis, kelle läbi alles priius meie maale tuli, ja 2) on kuue- ! kümne aasta sees, kus pärisorjus meie maalt nime , poolest kautatud oli, nii mähe meie maa edasi jõudnud,  et meie süda mähe sest õnne wõib tunda, kui järele mõtleme, kuidas poole sada aasta eest kuulutatud  priiuse nime ja priiuse õigusega ka enam tõsist priiust meie maale oleks pidanud tulema. Sellepärast , wõiksime seda päema, keda nüüd jo küllalt oleme pü-/ hitsenud, kord ka pidude poolest rahuli jätta. Pärnu maakonnast. Audra kihelkonnast kirjutatakse meile ühest „ reliikwiast ", mis Andra Eesti kiriku torni all alal hoitakse, see on üks „ kiriku sammas", kelle külles manast rahwast pekseti ja „ mille pealt mere märgid meel praegu wasta wahiwad." ,) Pärnu,Mostimees" jutustab ühest Liiwimaa  konwendist nõndat „Kohegil (jäägu nimi nimetamata)  peeti hilja aja eest konwenti. Aga ime oli seal näha, kuidas suuremad isandad laua ääres istusiwad,  teed jöiwad ja ka sigarit suitsetasiwad, kuna walla konwendi liikmed nagu waesed patused pühas kojas äuupaklikult ja alandlikult pühas kartuses eemal püsti seisma pidiwad; see püsti seismine wältas 2 - 3 tundi, ja pealegi oliwad saadikute seltsis mitmed  manad hallipääga mehed, kellel kaua püsti seismise  ja wanaduse nõrkuse pärast wäsimus peale tuli, nõnda et mesi silma nägu kaudu maha jooksis. Aga mis teha? Wanakestel häda suur küll, ei anta alla! Hale ja ime oli see näha küll! Mis peab niisugune  konwent tähendama, kui üks jagu osawõtjaid nõnda töiste peale waatawad, kui ei olekski neid toas, ja endid üksi inimesteks pidawad, kes oma muiste päritud eesõiguste pärast enestel moli arwawad olewat,  kõiki tõisi oma pilli järele tantsima panna. Lõppeks oli ka õige tähelepanemise wäärt meel see, et kõrgemad konwendi liikmed walla saadikuid ja koolmeistrid  oma käsi lakkuda lasksiwad! Aga ega see esimene kord neil teha polnud, maid see olla juba tuttaw asi. Hale meel tuleb peale, kui meie seesuguste  konwentide peale mõtleme, kus walla saadikuid  otse kui pärisorjadeks peetakse. Et niisugused konwendid Eesti rahwale midagi kasu tuua wõiksiwad, sest ei wõi sell' kombel juttugi olla." Tollillllll limmst. Ülemiste järwe wesi Tallinna juures on omale teed teinud ja linna peale woolanud, nii et ühe jau linnast wee alla on pannud,  nimelt Tartu uulitsa künni kiwi sillani. Selle äparduse parandamiseks on ruttu abi katsutud saada ja on ka korda läinud, weele tema teed kinni panna. iLäUW.. maatounaft.X Türi kihelkonnast kirjutatakse  „ lehele"H et seal kihelkonna  kirikus Alliku mõisa omanik Aleksander von Baranoss 4. Märtsil maha olla maetud. A. v. Baranosf olnud kiriku wöörmünder ja kreisi kooliwanem,  ning olla selle ametis Mga-palju head teinud.  Omas wallas on ta neli külakooli asutanud ja tema nõuu ja hoole läbi on ka Türi kiriku juure kihelkonna kool poislaste jauks elusse tõusnud, kelle heaks ta omast käest 200 rubla seks kinkinud, et selle raha intressidest ikka üks Alliku walla pois ilma maksuta  õpetust wõiks saada. Wiimasel aastal asutanud ta ka tütarlastele kihelkonna kooli, kus tütarlapsed ka käsitööd pidanud õppima. Selle kooli heaks kinkinud ta krundi ja weikse talukoha ning 2000 rubla jäädawaks  põhjuskapitalikH. Koolimaja olewat ta oma kuluga walmis teinud, kus laste tarwis raud woodid sees ja ühe modelli järele tehtud poleeritud pingid ja lauad, uus von Baranoss paari aasta eest tagasi Helsingi  näituse pealt kaasa toonud. Enne aga kui selle koolis õpetus oli alustanud, suri tema sünnitaja ise 26. Weebruarit ära. - Auu sellele, kelle elu seesugused  teud krooniwad!