sõitnud, Wennema Keiserinat watama, kes se! aeal just Neaple linnas olnud, sealt linna issiarraliko  aöjo watamas. Uemad sönnumed. Peterburgist, 10. Mail. Tänna lõuna tulli Persiama Shah meie linna. Peale selle, kui terretamine raudtee jamas, keiserliko wamiliga,  kes seal wasto ollid, olli olnud, sõitis  meie suur Majestät Keisre Herra, omma sure küllalisega ühhes kahhe hobbuse töldas, kelle järrele Suurwürstid ja sure Majestäti liggisöitjad sõitsid, künni talli palleesse, kus suur wastowötmine olli. Selle tee peal, künni palleest sadik, on märato rahwas sure wöera terretamiseks wasto olnud, ja mitmes kohtas musiks kõrid mänginud. Jlmoke olli sel paewal  wägga hea. Odessast. Wenne seitung ..Golos" ütleb Odessast sönnumid sanud ollewad, et seal ja ka Khersoni kubbermangudes mönnes maakonnas  se aasta hea wilja sagi lotus olla, kui muud õnnetust ei peaks juhtuma ja otse nendasammoti  ka, et neil se aasta hea ja rohke heina saak saab ollema. Radomüslist kirjutakse Peterburgi wenne seitungi läbbi, et seal 26. Aprill! tulli lahti peäsenud ja wallida tulega 20 minuti aea sees 40 judi ellomaea ja kaks judi kirrikut tuhha unnikuks teinud. Berlinist, 8. Mail. Saksamaa kroonprints  on kalli terwisega Jtaliamaale, Wenedigi  linna jõudnud. Berlinist, Mail. Wanna keiser, olla omma reisi Wini linna, künni Juni kuu wimaste  päewade peale lükkanud. Jtaliamaa kroonprints olla ka Wenedigi linna sõitnud, et seal Saksamaa kroonprintsiga kokko anda. Dresnist, 7. Mail. Kunningas Johann sõitis eila õhtu siit Leipsigi linna ja on sealt tänna hommiko Emsi sõitnud, et seal terwise parrandamiseks sealast terwise-wet prukida. Ni kaua kui senna jäeb arwatakse 4 näddalat on ta wallitsust kroonprintsi kätte andnud. Romast, 7. Mail. Eila hommiko laskis wanna põddur paawst, liggi 2W innimest omma ette, kedda ta lühhikese könne järrele, mis ta olli piddanud, olla õnnistanud. 159 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Aulik Perno linna rae kohhus annab seläbbi awwalikkult teada, et ärrasurnud preilna Charlotte  Juliane Lõnni testament, I. lunil 1873, raekohto istumise aeal, ette loetud saab ja samad  seläbbi kõik need, kes arwawad ennestel nimnletud  testamendi wasto õigusega räkimist ollewad, ehk kellel tahtmine õlleks, temma weikesest järrel janud marrandusest middagi pärrida, need samad seläbbi kutsutud, sedda omma wasto räkimise ja pärrimise, ehk mis kellegil muud räkida õlleks, se on: selle testamendi etteluggemise päemaft arwata ühhe aasta kue näddala ja kolme päewa aea sees, mis on kõige hiljemast 16. Augusti ku päewani 1874, auliko rae kohto ees teatama ja üllesandma,  ning ka iggapiddi kindlaks ja tõeks teggema; jäeb se teggemata, siis saab testament kindlaks kinnitub ja hiljemad üllesandmised ja wastoräkimised  mitte ennam wastowöetud. Pernus, rae-koea peal, 3. Mail 1873. Nae-kohto nimmel ja selle polest. Justits - pürjermeister Fr. Rambach. M 900. Sekretär Brakmann. 2 Perno wogtei kohto polest antakse seläbbi teada, et ärrasurnud tohter Knorre maeas, temma järrele  jänud warra, 18. Mail s. a. hommiko kello 9, auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale, kohhe maksetawa rahha eest samad ärramüdud, ja on seal müa: mitmesuggusid meublid, kelle seas ka üks wägga hea wlüget-klawwer, wodi padjad, wajangse ja klaas asjad, tohtre instrumendid, kögi- ja kimmi nõua, talli ja suwwe söido riisto ja puu-nöua. Kes osta tahtwad, tulgo aegsaste kokko. Pernus, wogtei-kohtus, 10. Mail 1873. Oberwogt Groot. M 269. Sikkertäri assemik H. Berg. 1 üllejöe ja Wanna-Perno rahwa karja wäljas käimine hakkab se aasta 15. Mail. Karjama lubba tähhed on igga enne lõunat kello 10 künni pärrast lõunat kello 4 Adleri maeas Oldermanni Heinrich seni herra jures sada ja on neil maksa: Üllejöe rahwal: hobbuse eest 1 rubla 50 koppikad lehma eest 80 „ ja lamma ehk talle eest 15 „ Wanna-Perno rahwal: hobbuse eest 2 rubla lehma eest 1 „ 20 kopp. ja lamma ehk talle eest 25 kopp. Karjamaalt leitud ellajaid, kelle perremehhed lubba tähte ei olle lunnastanud, samad perremehhe  kullu peale kinni aetud. Sulg ellajaid ei tohhi koggoniste linna karjamale lastud sada; leitakse neid sealt, siis wöetakse neid wastopannemise trahwiks  koggoniste käest ärra. Pernus, karjama - kommissionis, 1. Mail 1873.