ma rahwa süddamesse peab. tungima, et neile appi ruttawad ja nende hadda wähhendada peawad püüdma." Helsingworsist. Wennekele öppetusest.  Helsingworsi seitung könneleb, et wennekele  öppetus ka sealatses suremas kolides missist ühheks neist pea öppetustest eddespiddi saab ollema, mis suremates kolides peab antama.  Wõeralt maalt. Saksamaalt. Mele pahhandus. Kuida se meil kõigil tuttaw, on üks ossa saksa wäggesid weel Prantsuse maal, mis ni kauast senna piddid jäema, künni Prantslased omma wolga Sakslastele wiimse koppikuni sawad ärratassunud. Se on agga nago märato palk Prantslastel silmas, mis wägga torgib ja separrast  katsuwad nad wöera ni paljo, kui ial wöimalik, pahha tehha, ja kedda nad ial issiärralikult kätte sawad, selle ello küünla puhhuwad nemmad ni kohhe wälja. Sesuggune wasto seadust assi ei woi agga Sakslastel melepärrast olla, et nende wäed, kes jo kellegile liga ei te, nenda peawad kannatama;  sepärrast on Saksa rigi wallitsus nõuks wötnud, omma söawäggede kaitsmiseks middagit tehha ja olla need tepartemangud ehk kubbermangud, kus saksa wäed praego seisawad, söa seäduse alla pannud, se on: et siis eddespiddi, kui Prantslased jälle peaksid julgema nende wäggedele middagit kahjo tehha, saksc- söa kohhus nende peale kohhut mõistab. Sesuggune waljus saab ehk Prantslaste silmad  lahti kiskuma ja neile meletulletama, et ka wannutud kohhus wastamise alla langeb, kui mõrtsukaid trahwimata jättab, ja et se neil liig kalliks lähhäb, kui sedda weel julgemad tehha. Preisi seitungid möistawad selle põiest, et Prantslased ni julged, saksa meestele üllekohhut teggemas ja mõnda ärratappawad, kindral Manteuffelile suurt süüd, et ta omma liig pehmuse läbbi kõik lasseb nenda sündida, egga selle peale köwwaste ei seisa, et kurjateggiad  omma palka sawad; sellega tahhab ta ennast kül Prantslaste melest armsaks tehha, agga kodduse rahwale ja omma rigi wallitsusele  melepahhandust ja süddame wallu teeb, mis parrast raske waötata. Kõige selle ülle, et söawäggede luggo seal ni waene, on rigi päewa piddamise peal kaunis walli torm olnud.  Mitte ükspäinis saksa söameeste, waid igga Sakslase ello, Prantsusemaal, on ennam pina  kui römo ello. Zubba sest sadik, kui minnewa  aasta södda kulutud sanud, on neil seal wägga paljo kannatada. Kui kaua wöib üks issa sedda rahholikult pealt wadara, kui nabur lemma lapsi asjata pinal) ja waewab ja neile üllekohhut teeb, nendasammoti ei woi ka wanna Saksa rigi issa ja keiser sedda ennam rvälja kannatada, et temma lapsed Prantslaste kaest piggistada sawad; peab naburiga selle polest üht tõe sönna räkima ja temmale su sisse ütlema, et ta temma lapsed rahhule jättab, ehk muido sünnib middagi, mis tal mele wasto. Brasilia tülli asjast loeme üht telegrammi, mis Rio de Shanerust Inglismaale tulnud ja seal seisab, et need wiis Sakslast, kes seal awwaliko rahho rikkunud ja rigi seaduse wasto teinud, mikspärrast nad wangi pandud need olla kaks kadetti, kaks massina meistert ja üks tüürmann on kautsioni wasto wangift lahti lastud ja omma laewa peale taggasi läinud; laew olla ka jubba sealt saddamast wälja läinud. Prantsufemaalt. Ninna tubbakas. Wersaljes on 20. Nowembril, hommiko warra kenna nalli olnud, kellest agga awwalik tülli ja mässamine wöib tulla, ja se õlleks kange tubbakas, mis aewastama panneb.  Wadake  kuidas luggo olnud: Aumale hertsogi sobrad olla wimase näddala sees wiksid mehhed  olnud ja Oise tepartemangust 37 tuhhat wallitsewa arvulist meest üht palme kirja, kus sees palluwad hertsogi omma kohta, kui rahwa  koggo lige, wastowötta, allakirjutanud ja temma katte toimetanud. Selle peale olla hertsog üllemal nimmetud päewal enne kello 10 wabbatrigi präsitenti jure läinud, et temmale  palme kirja ette panna ja tedda sellega tutwaks tehha ning ühtlase ka temmalt lubba ja kinnitust nõuda. Präsitent Thiers ei olnud sellega ühhes meles, ja mis wastust sai hert- 408