kokko 659 sülda; 2) Tohhiso tallopoeg Jwan Wain omma wie aastase walkja raudja märra eest, kes 296 puda peale wäljamöedetud maa meel 389 sülda eddasi weddas 49 rubla; 3) Mallinguse tallopoeg Jwan Welmann, omma aastase körwi täkko eest, kes peale wäljamöedetud  maa weel omma täie koormaga 28 sülda eddasi weddas 29 rubla. Römulik on nähha olnud, et se aasta hobbuste arru, mis näitusele ollid todud, paljo surem olnud, kui mödaläinud aastail. Baltiskist. Õppeta ja wallitsemine. Kuida se meil tuttaw, olli Baltiski linna rahwal omma kirrik, agga öppetajat ei oluud  neil weel, nüüd olla nad selle polest ka walmis sanud. Kuida Tallinna seitung kön'  neleb, olla ta sealt telegrahwiga sönnumid sanud,  et nemmad wikar öppetajat Adrian Schulz'i ommale öppetajaks wallitsenud. Narwast. Tullekahjust. ..Golos* ütleb Narwast sönnumid sanud ollewad, et seal 28. Junil ööse Jwangorodis suur tullekahjo  olnud, kus 20 maea, kelle seas ka 9 kauba podi ja kaupmehhe Orlawi parralt haigete  maea olnud, maani mahha pöllenud. Selgemat  teadvst põlle sealt antud; agga issiennesest  on mõista, et seal paljo innimesi ilma peawarjuta, ja ka ühtlase kõigist, mis neil wähhegi ihho ja hinge tagga olnud, ilma janud,  nüüd ei tea, kust wötta mis suhhu püsta ehk selga panna. Peterburgist. Keiserlik woeras. Austriamaa ertshertsog Albrecht, kes meie sure Majestäti Keisre Herraga ühtlase Peterburgi  tulnud, on 4. Julil öhto Moskwa sõitnud,  et sedda suurt Wennerigi pealinna ka omma silmaga nähha; 9. Zulil olla tedda sealt jälle taggasi odetud. Meie suggusel põlle seal muud nähha, kui märato suur linna pessa; agga sesugguse suurde meestel on seal paljo tähhelpanvemise wäärt asjo wadata, issiärralikult  keiserlikus kunst kambris. Suur Majestät, on wäljamaalt tulles paar päiwi, kuida «Wallitsuft  teadaandja" sest könneleb, Warshawis aega wiitnud ja seal wäggesid järrelwadanud, 27. Zunil öhto, on suur Majestät teatres käinud; 28 olla suur Majestät püssi ja suretükki meeste märgi laskmist watamas käinud ja öhto kello 6, on suure Majestäti jures lõuna söma aeg olnud, kellest söawäggede ja kõhtude üllemad kutsutud ossa wötma, öhto on suur teatre mäng keiserlikus teatres olnud. 29. Zunil kirjutakse ..Wallitsuse teadaandja" läbbi Pragast, et suur Majestät 28. Lasienki kirrikus,  ja pärrast manöwerit watamas käinud; pärrast lõunat kello 4 aeal on suur Majestät  Austria ertshertsogi Albrechtiga ühhes Peterburgi sõitnud. Kolera. Peterburgi wenne seitung teab könneleda, et kolera többi Pola piiri peal mitmes kohtas leida olla. Noh, peaks ta meid se aasta rahhule jätma. Kaukafufemaalt. Rööwli test ja mõrtsukatest, kes seal kui pärris koddomail  ellab, könneleb Moskwa seitung: »Mai' kuu 13. päewal, na kello 4 aeal hommiko, on terwe seltskond Psheduhenisi, kes seal mäggedikus  asset piddawad, ühhe külla peale, kus Wennemaalt senna tulnud Kreka ussuline rahwas ellanud, ja 15 wersta Klutshewa jamast emal tulnud, pölletanud kõik maead ärra ja siis olla nad sedda rahwast, mis seal ellamas olnud,  ennamiste kõik ärratapnud, et siis prii melewald õlleks, kõik selle rahwa warra kokko wötta ja mäggedikusse weddada, kuhhu nad ka kõik nende ellajad olla ajanud. Se seltskond  olnud ühtekokko 20 tubliste söariistadega ehhitud ratsameest. Kohtud olla kül hakkanud neid tagga ajama, agga kas nad ka keddagit  kätte sanud, on praego weel teadmata. Bsheduheni rahwas on Kaukasusemaal teiste pinaks ja waewaks ja wägga tuttaw ja kulus omma warguse ning röwimise himmo polest; ta ei woi muido ellada kui peab warrastama ja röwima. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Würst Bismarki peale laskjast Kulmannist kirjutakse: Saltsweldes ei olle mitte üht sellide seltsi, agga üks ..kato- 237