riik saaks, olgo et prints Napoleon ehk tema  wenna poeg seda asutaks, missist Saint- Martin kanaalis lõppema ja temaga ühes tahaks  kõik Prantsusemaa nurja; seeparast ei ole meie iial sest kaksipidi möttelnud, et Prantsuse  riigi alamad, kui neid peaks küsitama, wist wabatriigi poolt saaksid olema, mis ka kõige mõistlikum, kokko hoietawam ja ühendlikum on." Nenda laulab prints lerome Napoleon,  kas see aga ka kõige Prantslaste meele pärast on, seda ei taha meie uskuda; sest Prantslased, kes wäga õrna merega, saamad wist palamuse tõbe. Hispaniamaalt. Karlistla sed olla, kuida Madritist 5. Mail kirjutakse, Pampelona  linna alla tulnud ja umbes 24 kuuli linna sisse lasknud. Kõik kuulid, mis nad linna sisse lasknud, on nii õnnetumad olnud kellegi pihta minna, ega kellegile wiga teha; aga riigiwalitsuse mehed on omast kindlusest . waga otse sihtinud, et Karlistlastele suurt kahjo teinud ja neid sundinud tagasi minema. Madritist kirjutakse lv. Mail: Eila olid senati kohto liikmed koos, selle üle nõu pidamas,  kuida Hispania asjad peawad jääma, kas nenda, kuida nad praego on, woi peawad need paremaks minema. Nad olla siis seda otsust teinud ja kõik ühel meelel, et see pürjeri  sõda peab löpema, ja säädus korralikult jälle walitsema ja rahwale nende wana prius jälle kätte antama ja nendafammoti ka parlamendil  tema prii meelewald, mis kõik kuninga Alfonso trooni pääl olemast kindlusest, nago õied peawad wäljatulema ja wilja kandma. Kõik liikmed on enestele kohuseks teinud, et igaüks oma jöudo mööda katsub seda mässamise  tuld kustutada ja üht waigist ning kokku lepliko meelt Hispaniamaale saata ja ola eneste seast 38 meest walitsenud ning üht komisioni asutanud, kes üht uut ja korralist säädust peawad  kokku liimima ja kelle järel rahwas wibimata  peab elama. Nõu on hää, kasu peab takka järel tulema. Kreekamaalt. Asi raiskus. Kui ühe riigi alamad enam ei taha sõna kuulda, ega riigi käsu ja saaduse alla heita, siis on asi raiskus ja kuninga kuld kroon, kibuwitsa kroo- niks saanud, mis tal kanda Hiig raskeks lähab;  nenda on lugu praego säälatse kuningaga  , ta kroon on liig raskeks ja walusaks ning troon täis kibuwitsu ja ohakaid läinud, et ta parem täna kui Home, kõige selle auule, mis ühe rugiwalitsejal on, selga pööraks ja säält põgeneks; aga asi ei lähä nii üle pea ja kaela, waid tarwitab aega, enne kui minema saab. Kuningal olla köwa nöu ennast lahti wötta ehk salamahti ärapögeneda, enne weel, kui Bulgaris ennast präsidendi ametist lahti wöttab. Kuningas Georg olla öölnud: ..Kõige parem on see, kui ma ennast ühest maast wälja pühin, kus partiid kõiki riigi saadusi jalaga tallawad. Midagist kiido wäärt asja ei wöi Kreekamaal mitte jalale kutsutud saada. Mulle on nõu antud wägiwaldust pruukida, aga see on wöimata, sest et mul nii palju wäge pole, oma wastastd rahule sundida ; söa wäed on mino wastaste poolt ja mina olen üksi, kui wöeras nende keskel. Wägiwaldust ti taha mina ka mitte pruukida, ja kui see ka tõeste peaks korda minema, ei taha ma selle pärast mitte ette wötta, sest et ma Kreeka krooni al wäsind olen." Kui temale Hispanis kuningast Amandust meele tuletatud, olla ta öölnud: ..Jah, nenda tahan mina ka teha." Sest on siis näha et ta tõeste wäsind on ja et tema  ka tõeste säält üht ohakatest krooni on leidnud. Tema ärareisimise tarbeks on üks söalaew Pireus walmis seismas, kellega ta säält tahta äraminna; ometige tahta tema äraoodata,  künni Wenemaalt üks saadik ja tema onu, prints Kristian, senna saawad tulnud; arwatakse, ehk jöudwad kuninga meelt pöörda, et tagasi jääb. Riigiwalitsuse wastased ei tea mitte enam, mis nad ärateewad; üsna awalikult  kulutakse, et keegi maksust ei pea maksma.  Aru saamata asi on see, kuida ühed riigi alamad nii wastased wöiwad olla! Kiriko-sõnumed. Periw Elisabethi-kirik. Ristitud: Zda Marie Pik. Marie Lillefeldt. Surnud: Kristjan Möller, IV2 aastat wana. Karl Älwred Johannson, 3 nädalat  wana. Woldemar Karl Friedrich Walmson,  1 aasta wana. 175