modi, nago raudteede peal, kui sa neid õlled näinud, agga ratta witsad woi pöiad laiad wist jalla laiused ehk weel laiemad, meie ei õlle neid just möelnud ja kuida kuulsime, tahheti nende päiwe sees selle wöerama lomaga Mitawi kiwwi tee peal üht prowi söito katsuda,  sudab ta omma prowi söito hästi wälja piddada, küllad ta hakkab siis suggu teggema, ja meie neid ka omma maanteede peal, näggema.  Olgo köwwa tee peal, mis on, agga pehme tee peal jäeb nago kärbes törwa sisse kinni. Peterbnrgist. Keisre Herra reisist könneleb rigi seitung ..Wallitsuse teadaandja". Meie suur ja armoline Keisre Herra on 4. Septembril, hommiko kello 10, kalli terwisega Astrahani linna jõudnud ja 6. kirjutakse sealt, et suur keiserlik majestät, ni kaua, kui ta Astrahanis asset piddanud, Armeni Uspenskikloostris,  Persia ja Tatari moshees, meestsja  naesterahwa gümnasiumis, keisre Petre !. maeakeses käinud ja neid kõik omma keiserliko silmaga labbi wadanud. Ohto kello wie aeal olnud Keisre Herra jures söma aeg, kuhhu ka soa- ja linna wannemad olnud kutsutud. Ohto on suur majestät teatres käinud ja ösi auro-laewa pea! «Tsesarewna Maria" öö korteri  piddanud,. ja teisel hommikul wennaste Saposhnikowi kalla püüdmist labbi wadanud ning siis Kaspi merd kaudo eddasi reisinud; teisel hommikul sanud ta kello 9 kalli terwisega  Petrowski, kus keiserlik kõrgus, Suurwürst  ia Kaukasia ma wallitseja temma! wasto olnud. Meie suur ja armoline Keisre Herra on 9» Septembril, hommiko kello 8 Temir- Han-Shurast Hodshal-Mihhisse sõitnud. Sesamma seitung könneleb, et keiserlik kõrgus  Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh 3. Sept. wäljamaalt Peterburgi taggasi tulnud. Raudtee ammernikudest. Naesrerahwast  ei tarwitada meie aea! mitte ükspäinis  ennam õmbluse, sukka kuddumise, lastekaswaramise  ja mu peni kese näppu-tõde tarbeks,  waid ka nende ammetite peale, nenda kui: kõhtude kantseleides kirjutajaks ja paljo öppiwad ka tohtriks; agga kuhhu neid wasto ei wõeta, on raudteede peale, kassa meistriks; seal peawad meesterahwas ollema neid asjo taMtamss. Kslsra többest. Kuida meie Peterburgi  seitungidest loeme, on süggisene willo ja niiskus kolera többe kauniste wähhendanud ja mitmest kohhast tedda ka koggoniöte ärrapelletanud;  agga sellegi parrast peab tedda lõuna- pool kubbermangudes weel likumas ollema  ja mönnes makonnas kaunis wäggewal kombel innimesi mahha murdma, nenda kui: Mohilewi, Pensa, Samara, Suwalki, Uwa, Wilna, Wladimin ja Woroneshi kubbermangudes.  Need maad langemad ennam soja ma ja klima sisse, sest on ka selle többel seal weel otse kui omma täis Welewad käes, omma murdmise  tööd tehha. Kohhase kõhtude nõutamise peale, on tohterdamise tepartemang tohtritele kaks welskeri Wladimiri kubbermango, Alek- sandrowi makonda abbiks saatnud. Ülle kõige Wennerigi on Septembre ku hakkatuses 7152 kolera többist tohterdamise alla janud. Laewade surmast. Peterburgi kauba seitung könneleb, kui paljo kauba laewo aastal  1869 Wennema merre raunades surma sanud ja nende arro on ühtekokko 147.pead ja neist on nimmelt 55 Some lahhes ja Newa soe suus, 2 Muhhu wäinas, 3 Ria lahhes, 59 Läne merres, 6 Walges merres, 32 Mustas  merres ja 29 Usowi merres hukka läinud. Need hukka läinud laewad on olnud 74 Wenne, 7 Some, 1 Austria, 1 Amerika, 19 Inglise, 5 Hollandi, 4 Kreka, 2 Dani, 1 Lübeki, 1 Meklenburgi, 9 Norra, 9 Pöhjasaksama, 1 Türgi, 1 Prantsuse, 2 Rootsi ja 1 Shottima laewa ning 9 on olnud kellest teadmata, kust nad parrit ollid. Laewade arro on ülles antud,  agga kui paljo laewa mehhe nendega ühtlase  merre põhja läinud, janud üllesandmata; nende arru ei woi ka weike olla. Ebbaussust. Peterburgi saksa seitung könneleb wägga tähhelpannemise waärt asjo, Mis judid Witebskis kolera többs parrast'teinud. Kuida teame, mullas se többi se aasta ülle kõige mailma, ja nõudis ohwert iggalt poolt ncndasammoti ka Witebskis, seal Ma judide seast ükfi peale wie saea ta käsko piddand kuulma ja mulla põue minnema. Immeks pannemise waärt rohto ja ohto on nad selle többe wasto prukinud, se on: ebbaussu  prukimise ja tempude labbi olla nad 318