konna tohtre Herra, Mtaatsrath ja rittet Landesen,  katsus selle ksligä jubba ammugi, sedda meie ennam selgeste ei mälleta, kui paljo sedda peale 30 aasta on Mustust kehha, ta, kui makonna tohter sedda pudust ärra näggi; agga kui paljo tullid maalt õppima,  mitte üht ainustki; linna allewilt tullid ommetige paar- naisi, kes öppekust said, ja sellega  olli assi tehtud, ja sedda teggi ta kõik omma kullo peal» M wäggise lähwad head asjad meie armsa Eestirahwa jures eddasi ja siiski pannakse sedda wägga pahhaks, kui neile ette wissatakse, et neil alles paks pimmeduse kot ülle pea seisab; agga saab kuhhugi mönni uus kõrts assutud, sea! on warsi söbro küllalt,  kes selle hallika wet maitsma lähhäwad; naeste mahha samine on körwaline assi. Otse sellesamma asja ülle kaebab ka Tallinna seitung,  et Tallinna kubbermangus luggu suggugi  parrem ei pea ollema. Luggege issi, mis sealt kirjutakse: ..Kui pissut Liwi- ja Kuramaal sedda kasso ärratuntakse, mis üks ämmade öppetamine ühhe rahwale on, sedda peab üsna silmameega naggema ja kuulma ja otse sesamma suggune luggo on ka Eestimaal ja Eesti kubbermangus.  Ka seal on ta ni wähhe hindas, et sedda middagi wäärt ei arwata; sellest annab meile Paide ämmade kool selgemat tunnistust; kuida selle koli präsitent ehk juhhataja ja öppetaja  selle eddasi ununemisest teadust annab." ..Se olli aastal 1862, nüüd ühheksa aastad  taggasi, pällus Peetri kogguduse öppetaja abbikasa mind Eestirahwa tullusaks kassuks üht ämmade koli assutada ja lubbas tarwitawat  kullo nende eest kanda; murretses mulle ka ommast kihhelkonnast kuus naest öppetuse  alla ja nendega hakkasin ma 1. Nowembril  1862 omma essiivest öppetust, mis ma 12. Märtsil 1863 löppetasin, ja lahti lastes neile nöu andsin Tallinnasse minna ja seal tohterdamise wallitsuse jures omma eksami tehha; agga minno keel ei mõistnud sesuggusid sönno räkida, mis neid õlleks wöinud selle täitmiseks ligutada." ..Minna, kui makonna tohter, kellel saggedaste  tallorahwaga kokko samist ja nende ollemine  ja ello luggu «wägga tuttaw, ollen sure melepahhandusega näinud, mis seal kõik ärra- tehhakse, km üks naesterahwas mahha samas. Ma tundsin otse km omma kohhuse ollewad sedda head asja mitte jälle arralagguueda ' laska; teggin ennesele kindlaks kohhuseks, igga aasta, kui wöimalik, üks jaggo naisi wälja Oppetada; agga et seal jures nattuke kullo ja . Mnm ommast jõust sedda ei jöudntzd tassyda; separrast pallusin rüütlite koggo mind seks awwitada, kus mo palwe kuuldud sai ja lubbati  mulle aastas selle tingimiste al, et kõige nelja Eestimaa makonnadest ja kõige wähhemast  kuus naesterahwast öppetuse alla pean wötma, 300 rubla. Selle peale murretsesin omma kullo peale Äik, mis mul öppetamise jures tarwis ja allus ta sin omMaöppetustjälle 1. Nowembril 1863 kahheksa naesega, kuus Eesti- ja kaks Liwimaalt." ..Et ka assi eddespiddi ikka eddasi lähhaks, seadsin ma nenda, et öppia naeste kõli rahha öiete weike olli ja kõik kullud neist 306 rublast  piddid maksetud sama, peale selle söma rahha esmalt 4 ja parrast 5 rubla ku pealt; mis kolme ja ühhe pole ku pealt ühte Hokko 14 künni 18 rubla wälja teggi, se olli siis se ainus maks, mis neil maksa olli. Sedda rahha maksid mönned mõisa herrab üksi ja mönne eest poo! mõisast ja pool walla laekast. Neist 366 rublast sai maea üür :c. öppia te eest maksetud, kingitused ja kahhe näddaline tuhhu-naeste üllespiddamine, kes õppimise maeasse tullid omma mahhasamist piddama, saksa ämma proua palk ja mahhasamise jures prugitawad abbi nõud, mis igga öppiale lahti samises kingitud said, reisi rahha Tallinnasse eksami teggemiseks ja üllespiddamise kullo seal, mis kõik ühtekokko 260 rubla wälja teggi; 106 rubla jäid siis minno waewa palgaks järrele. Nelli aastad läks assi nenda eddasi ja on nende nelja aasta sees 1863 künni 1867 aastani  ülleüldse kolmkümmend naest wälja õppinud  ja kõik wägga head eksami teinud. Need 36 ollid: Järwamaalt 12, Wirromaalt 4, Länemaalt 3, Harjomaalt 5 ja Liwimaalt 6. Senna male läks assi wägga hästi. Nendega,  kes mo lähhedale ellama jäid, sain ma saggedaste kokko ja römustasin wägga süddamest  selle wilja ülle, mis mo koli külwist olli kaswanud; neist kes kaugemale läksid, kui 154