Petro l i u m i la mb L don ja jäewad ikka ühheks wäggs kardetawakö asjaks. Tahhame  siis üht tõeste sündinud asja, mis hiljuti  Berlini linnas sündinud, könneleda. Ühhe puumeistre lapsed istunud wagggusi ümber laua ja olla mänginud, ning laua peal põllenud petroleumi lamp. Korraga olla lamp lõhki lönud ja üks klaasi tilk läinud aastase poeale parrem pole külge kaela sisse. Ehk kül tohter kohhe seal olnud ja weel selsammal õhtul klaasi tükki wälja leiganud, on ommetige wist ta nerwid suurt wigga sanud, sest pari päewa parrast olnud wannematk armas poeg neist lahkunud ja surno katkete sisse mässitud! Austriamaalt. Kahhesuggused mõtted.  Jssiärranis tähhelpannemise wäärt on, kuida monned keiserlike wamili liikmed, kellesse se kõige rohkem putub, et Jtalia ühheks rigW  sanud, tehha möttelnud, ni kaua, kui Zwlia kunningas seal woeraspeul on, ja need on nimmelt Toskana suurhertsog ja Modena hertsog, need ei olle jõudnud sedda ülle omma süddame tunnistuse rvia, et ka Wini linna olleksid paigale jänud ja kunmnga Wiktor Emanueliga  kokko andnud; läinud sennist sealt ärra; nad ei olle tahtnud omma sure wöera wöeraspiddu  rikkuda; agga selle wasto on jälle Austria  ketserina Alisabeth, kelle ödde Neaple linnast  ärraaetud kunningana, on omma terwise wee prukimist maal poleli jätnud, ning Wini linna, se on koeo läinud, et omma suurt wöerast,  Jtalia kunningast, terretada. Keisrist Prants Josepist ööldaks: ..Üks würst peab õigel  aeal teadma unnustada ja õigel aeal jälle teadma meletulletada." Prantfufemaalt. Hispania asjust. Prantslased ei tahha sekord omma koddulist asjust, mis weel wägga mitmesuggused ja saggedaSte  ka haisewad, räkida, waid könnelewad, kuida luggu naburi maeas. Nende seitung ..Ag. Havas" ütleb 12. Septembril Ma britist telegrahwiga  sönna sanud ollewad, et Karlistlased, kes Tolosa linna ollid sisse pirinud, olla pöggenema  pannud, kui ollid kuulnud, et wabbatrigi  söamehhed tullemas olla. Kindral Lsma olla läinud neid tagga ajama. Karlistlased kirjutawad jälle teist modi ja ütlewad, et nem- mad kindral Morionesele wastoläinud, et tedda taggasi lüa ja laiale pillutada. Minne wötta nüüd kinni, kellel õigus on. Inglismaalt. Jtalia kunninga küllakäigust, tewad ka Inglise seitungid pikkad juttud, kus iggaüks ennam ehk wähhem selle ülle immestleb, et temma üllepea Austria ja Saksamaale on läinud, agga ommetige wimaks  ärranäwad, et sest küllakäigust kõige Eüropale  suur kaöso saab tullema. Et Preisi ja ja Jtalia rigid ni kaugele sanud, et nemmad ühhe teisega ühhendanud ja kokko leplikult ellawad, teeb monne pahha mõttele otsa peale ja kaotab ka paljo tülli ning pahhandust. Kuida  üllemal ütlesime, ei olle mitte ükspäinis nende mollema rigidel, maid kõige Eüropal sureks õnnistuseks, et nemmad nenda teine teise käekörwas käiwad. Hispaniamaalt. Wanna Garibaldi on ennast Hispania rigiwallitsule abbiks pakkunud,  Karlistlaste wasto wäljaminnema, et neid ärrawöita, agga kuida kuulda, ei olle Kastelar ta abbi wastowötnud, waid öölnud, et temma julgeste selle peale lodab, et Hispania  föawäed ja rahwas küllalt ni taiskaswanud  on, sedda praegust tülli ornmast rigist kaotada. Mässajad olla Kartagenas kord katsunud wälja minna, sanud agga tubliste wammuse peale ja piddand häbbiga taggasi minnema. Kuida kuulda, olla nende laewad Kartagena saddamast ärra Alikantesse läinud ja ähwardanud sedda linna purruks laska. Wäljama konsulid põlle agga sedda lubbanud ja Inglise laewade üllem olla nõudnud, et kolm päewa peawad otama, künni ta omma rigiwallitsuse  käest tarwitawat käsko saab küssinud. 323 Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Willandi linna kirriko kollegium annab seläbbi teada, et Willandi linna kantori maad, umbes 35 wakkamaad pöllomaad, 33. Aprilist 1874, kahheteistkümne  järgmiste aastade peale samad mäljarenditud  ja wäljapakkumise päewad on 18. ja 20. Oktobril,  kello 12 tõuna, Willandi rae-koea peal. Mis tingimistega se maa saab wäljarenditud, on kirriko wöörmündre herra C. Krõlli jures nähha. Willandis, 15. Septembril 1873. M 1. Sindikus Faber. »