neist - kummagist ei ole suurt -kiita».. ,, Usk ei ole ja elu mitte kristlik» .Nemad ei õppeta  öiete, Kristusest, n'agu Koptirahwas Egiptusemaal.  .-Meda tunnistawad Nemad kül,- et Jeesus Kristus Jumala poeg on ja ek ta maa peal elanud, aga seda ei usu nemad mitte, et tema M tössine- inimene /-ja sest tuleb siis, it nemad täies te tema peale elWõi loota. Seda, mis peale meis lootus seisab, et tema Neid «ennaks saanud- ja meie asemel , ning meie heaks . surma .kannatanud ja oma püha kalli merega ning oma ilmasüuta kannatamise ja- weid päästnud , /seda, ei./woi- nemad  -sskuds; see on neil aru saamata asi; seepärast 'on siis ka nende usk tõeste üks surnud  usk. -Nemad, waidlew.ad. ka kül oma usu pärast ja - kiitmad -seda ka õigeks. ; nemad pidawad  ka mõned waljaspidised kombed, kellest meel näha, et., nemad ristiinimesed .on». ..Neil on ka. Jumala.-sõna, ags rshwas ei sa sest aru, sest see o-nEtiopi keele murde peal kirjutatud ja 'seda nemad ei mõista. . Neil-on ka saakramendid,  aga..neid ei arwa n'ad Jumala armu Mniks, Maid muido sala kuntsiks. Selle asemel loodawad nemad seesuguste pühade peale, kes nesde arwates siia maa-peal mi puhaste elanud, et nüüd Jumala juures teisi wõiwad aidata ; kõige ülem nende seast on. neitsit Ma- Paastumisest pidawad nemad nii suurt lagu-,' et meil ~ ligi. 9 kuud. aastas/, paastudes ärakulub. Nende paatrid ja mungad ei ole ise suured kirjatundjad seepärast ka rumalad  -waimu tundmise poolest. Nende sppetajMe  ülemat nimekamad Md Abuna, see tahendab:  „Meie isa." Tema õnnistab nende paatmd sisse, salmid kmingmd, ja walitseb koguduse waimuliku asjade ning saaduste üle. Rahwas elab Ml tuimuses, liha laiskuses ja liha himudes ning nõiduse kunst on sääl üsna kodu. Selle rahwa lugu on Ml wäga kurb; n'ad on kül ristiinimesed, aga ristiinimese elust ei woi Ml juttu olla, on kui päris paganad.  (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Riast. Abi kaSsa st. Kõige meie suure Weneriigi sees, on igas nurkas ewangeliuWi Lutteruse usu koguduse liikmid, -kes - osast üksikult  , osast aga pisukeste seltside kaupa vms usNweqdckdest eemal elawad ja seeparast kõigest wajMulikust ,- hinge toidust ilma pidid olema. See nende suur hinge toiduse puudus äratas, nüüd 16 aasta eest tagasi, .siit:usuwsndi, neile selle poolest jõudu appi ruttata» Aasta!  IM9 wöeti piiskop vr. Ulmanni nöuand- Wise. peale ette, üht abilaegast swangeliumi Lutteruse usu koguduste heaks Wenemaal asutada  , mis ka ülemate poolest kinnitatud saanud.  - . Kuusteistkümmend aastad on see kassa tõelikult  üht kristliku tööd teinud, awitades ja armastust üles näidanud, suure hulga kogudustele,  kus waimulik toiduse jagamine puudus  ja rahwa igatsemine selle järele suur oli, ehk kui see mitte wöimalik ei ole olnud, neile üht jäädawat öppetajat muretseda, siis ometi  ge nenda toimetada, et üks neist ajuti läbi käib ja rahwa waimuliku nälga kustutab ja asjo talitab, mis nende amet nende käest nõuab. Abiksssa on n'agu üks waimulik side, misga need üksikult üle kõige suure Weneriigi  laiali lautud, koguduse liikmed, kiriklikust ühendusest osa wöiwad wötta ja nendega ühes oma hinge nälga ja janu kustutada, aga ka üks side, mis kogudusi, mis ühes elawad, nagu ülesäratab ja neile meeletutetab, et neil usu wendi on, kes laialt elawad, kellel seda õnne ei ole, kõigist kiriklikuist õnnistamistest osa wötta; neid siis awitawad ja oma annetega  otse kui ülesäratawad , oma kohust pühalikus  asjus toemetama. See täädus, üht seesugust suurt tööd tehes, annab abikassale weel suuremat ja kõrgemat tähendust. Aru saadaw on siis, et selle kassa aastlikud täädused, neist ewangeliumi usulistest, kes Wenemaal laial üksikult elawad'ja oma kiriku wastu mitte külmaks ei ole läinud, iseäraliku tähelpanemisega nimetatud saawad. Igaüks toob sõnumid, kas üksiku inimeste ehk weikese koguduste hädast ja puudusest, kes abl otsiwalt  pea komitee palwele tulnud ja aasta aastalt  kaswawad nende tarwidused. Mööda läinud kue aasta sees, see on 187 Z aastani, on silmä nahtawalt ka need anded kaswanud, mis selle kassa, kasuks antud. Seda nähes, et Abiotsijate aru kaswanud, on selle kassa 371