Perno Postimees ehk Näddalileht I!! 74 I«ne! neljapäew 7. Webruaril.^ aasta. Ses lehhes seisab: Mil kartuhwled Eüroyamaa! pöllo wiljaks sanud. Ommalt maalt: Pernust: Küssimine. Riast: Jssiennese tapmine. Wargade selts kätte sadud. Libawist: Tullekahjo. Peterburgist: Weel keiserlike pulmadest. Kange torm. Kihlused. Keiserlik noor paar. Mis torm teinud. Podo inist: Jssiennese tapmine.- Wö eralt maalt: Saksamaalt: Tülli kirriko asjus. Piiskop Ledohowski. Tenistuse muutmine.  Austriamaalt:  Keisre reisist. Jtaliamaalt: Wanna paawst. —Prantsusemaalt: Söa kohhus. Don Karlos ja temma wend. Hollandimaalt7 Atshini söast. Mil kartuhwled Eüropamaal pölluwiljaks sanud. Pöllo harrimise seitungis tehhakse sest jutto, et praeguse aastaga, sadda aastat täis sada, et kartuhwled meie jures pöllo wiljaks sanud. Ehk meil kül õigus õlleks, sedda walleks ajada ja öolda: ei tea kas on nenda tossi, siiski tahhame ommetige neile nende õigust jätta, et ülleüldne kartuhwle prukimine, kui pöllo willi, umbes IVO aasta eest, meie jures on peale hakkanud ja se olgo meile nago ärratuseks,  et kartuhwlitest pikkemalt siin tahhame könneleda. Jubba aastal 1565, tõi J. Hawkins üks jaggo kartuhwlid lõuna Amerikamaalt Inglismaale;  ommetige ei leidnud se willi sealt koddust  paika, waid kaddus pea jälle ärra. Ühheksateistkümmend  aastat hiljem, se olli aastal  1584, olli Walter Baleig, neste kartuhwlid  Amerikamaalt ka sa tonud, ja sure waewaga  püüdnud kaswatada; agga ka siis ei olle rahwas weel selle poolt olnud, neid omma toidu wiljaks wastowötta. Aastal 5586, tõi Pronksis  Drake neid jälle Amerikast kasa, agga se kord paljo surema kassuga, mikspärrast siis ka tedda ikka kannatakse, et temma sedda wilja Eüropamaale tonud. Rohkem sadda aastat, said kartuhwled agga aina üksi roht - aedades kaswatud ja ennam illu, kui toido parrast. Ja siis hakkasid nemmad  Eüropamaad läbbi reisima. Inglismaalt reisisid nad esmalt Hollandimaale, kus neid nago sibbulaid kaswatadi ja sealt läksid nad parrast Prantsuse ja Jtaliamaale. Wimasel maal anti neile nende näo ja moduse pärrast nimmi ..Tartufi ehk Taratufoli" ja sest on siis Sakslased neile nimme annud ..kartuhwled",  nago meiegi neid tänna päew nimmetcme. Aega möda. reisisid nad ka teiste Eüropa maadesse. Aastal 1601 on kaks kartuhwelt Wini linna jõudnud, kellest pärrast wägga suur järrel tullewate hulk tulnud, olla seal rohkeste sigginud. Saksamaa rahwas on monni aasta hiljem nendega tuttawaks ja sõbraks sanud; sealt on nad Danimaale, Rootsi maale ning ka Norramaale tulnud ja Rootsimaalt olla nad ülle merre Wennemaale purjutanud. Assi näitab nenda ollewad, et kartuhwlid 17 saea aastades ja nimmelt kolmekümne aas-