bahi asfunikud, kui messilinnud pallawa päewa käes, seggamas ja wäljalendamas. Ka Odessa ümberkaudo ollewa saksa assunikude seas, hakkata  se mõtte likuma, Amerikamaale ärraminna ja monned neist olla ka jubba omma likuwat rvarra, mis nad senna kasa ei woi wötta, ärramünud.  Waljarändajad katsuwad omma maid ja maeasid ni kassulikult, kui ial woimalik,  ärramüa, mis neil ka sepärrast wagga hästi korda lähhäb, sest et rahwa paksuse parrast  tahtjaid küllalt on. Selle küssimise peale, miksparrast nemmad tahtwad wäljaminna,  kostis üks assunik: ..Enne wallitsesime ja tallitasime issi ommad asjad, agga nüüd seggatakse  senna sekka; enne ei andnud meie nekrutist,  waid ollime sest maksust lahti, nüüd nõutakse neid meie kaest." Kui assunikudele sai tähhendud, et neile üks termin pikkema aea peale antud ja senniks jäwad nemmad nago ennegi, wastas temma: peaksime meie omma wäljaminnemist eddespiddise aea peale wennitama? Meie lapsed woiwad eksida, meie olleme kõigiga ennam tuttawad; ka lähhäb  maa Amerikamaal aasta aastalt kallimaks." Kasanist. Pärris röugedest. Kama- Wolga seitung könneleb, et Kasani kubbermangus,  kahhes maakonnas pärris rõuged hirmus  laste kallal möllata ja neid kui lillekesi mahhamurda. Seal olla küllasid, kus mitte üht ainust hüttikest ei pea leida ollema, kus rougid ei olle. Ühtlase könneleb ka sesamma seitung: kui wägga wannemad selle wasto seista,  et lastele peaks röugid pandama; nad maksawad  heamelega 10 künni 15 koppikat lapse pealt, kui laps agga ilma röugeta jäeb. Eks põlle se wannematest wägga rummal, et ni hallastamata omma laste wasto on, kardawad  sedda nattukest wallo, mis pandud rõuged  neile tewad ja jättawad neid murdaja pärrisröugete  kätte! Krimmist. Uus kool. Nüüd meie aeal hakkawad kolid ka senna kassuma, kus neid enne ial põlle olnud, ja ühhe rahwa sekka, kes neid põlle sallinud. Kuida Odessa seitung könneleb, on 12. Detsembril, Simweropoli üks koolmeistrite seminarikool Tütarlastele sisse õnnistud ja kool all ustud. Selle pühhitsuse jures on selle koli-inspektori assemik, Mohamed-Sahir  Taktarow, seal koos ollewa surema suggu Murseni ja Tatari rahwale könnet piddanud  ja neid süddamest pallunud, sedda kasso, mis sest kolist tulleb, rahwale ärraselletada ja rahwast nago selle wasto walmistada, et kui nored koolmeistred sealt ükskord wälja tullewad, rahwas neid lahkusega wasto wöttab ja omma lapsi heamelega nende jure öppetuse alla sadab. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Ministrite wahhetusest.  Wöttame nüüd Berliin seitungid kätte, siis loeme warsi, mis nende wimasest ministrite wahhetusest seal könneldakse ja mis sest arwatakse.  Üks hea mees ütleb, et se iggapäewaga ennam ja ennam awwalikuks sada, et se ministrite  uendus ja muutmine rahwast mõtlema pannud ja üht suurt praggo awwaliko möttete  sisse teinud, se on: et rahwa mõtlemised awwalikus asjus mitte ennam ühhed ei olle, egga ühte teed ei lähhä. Tärmini olli würst Bismark nago se sidde, mis kõik rahwast ühhes  koos ja ühhe möttete sees piddas ja temma sönnal olli ka se wäggi, neid koos hoida ja ühhes meles piddada, agga kuida se nüüd ue ministerpräsidendi aeal saab minnema, on kül weel teadmata, agga siiski ei arwata sedda ühhendust  ennam mitte jäewad, mis Vismarki aeal olnud. Sedda wanna sönna: ..uus luud pühhib puhta toa," ei arwata ue ministerpräsidendi  kohta mitte tõeks minnewad. Preisi parlament hoidis köwwaste würst Bismarki pole ja olli temmaga ühhes meles, sepärrast läksid asjad ka parrem; agga kuida praego kuleme, ei pea se ue ministriga mitte tahtma hästi kokko leppida, mis seal wiaks ees peaks ollema, kes sedda siamale wöib teada; tundwad jo ühte teist issi parrem, kui meie. Austriamaalt. Kuida asjad enne olnud  ja praego on sedda leiame siin allamal. Austria ja Prantsuse wahhelised asjad ollid enne Saksa-Prantsuse södda sõbralikud ja head ja sepärrast  olli ka Prantslane julge, et Austrialane temmale, kui ta Sakslase kallale lähhäb, appi saab tullema; agga Austrialane ei olnud ni 33