lahti ja siis jookseb nattuke hila aga mitte wahtu. 5) Otse nendasammuti ei ole ka see mitte tõsi, kui inimesed ütlewad, et hullud koerad ikka peawad otse edasi jooksma ja et neil ikka saba reide wahel olla, see ei ole mitte tõsi, waid paljo enam woib üht hullu koera alamal seisawaist märkidest äratunda: a) Üht hulluks jäänud koera woib äratunda  sest, et ta warsi oma muidust olikud kautab; mõned neist jääwad wagusi, on kurwad  ehk wihased ja otsimad enamiste üht pimedad  kohta, kuhu maha heidawad; teised sellewasto on jälle rahutumad ja hammustamise  himmulised ning jooksewad ära. k) Paljo hulluks jäänud koeri jooksewad, nii pea, kui hulluks on jäänud, oma peremehe juurest ära ja sagedaste ka wäga kaugele; tulewad  aga, kui midagit ette ei juhtu, pääwa woi kahe pärast jälle tagasi. cl) Enamiste kõik hulluks jäänud koerad, kautawad juba esimesel ehk teisel pääwal oma sööma isaldust, ega wötta seda töitu, mis nende iga pääwaseks ülespidamiseks olnud, mitte suu sisse, waid söömad selle asemel kas mulda, turblaid, õlgi, puutükka, närusid ja muud sellesarnast. Hullu koerde aukumine on wõeras, ega seda, mis terwe koeral; nad ei augu mitte, auh, auh, auh, waid aga ükskord korraga, kus juures nad oma häält wenitawad ja tooni ülespoole kisuwad. Üks seesugune aukumine on kõige selgem tunnistus, et koer enam terwe ei ole. K) Mõned hullud koerad auguwad wäga palju, teised jälle wäga pisut; nende hääl, kes palju auguwad, hakkab wiimaks körisema. k) Kõige hullu koerde juures on, et nemad paljo enam himulikud on hammustamas ja kiskumas, kui terwed koerad, ja sääl juures näitawad nad, et nende wiha enam elajate, kui inimeste pääle käib, on aga mõni kord nii suur, et ka hingetuma asjadele armo ei anna. Ometige jääb seesuguste koerdel sääl juures weel nii paljo mõistust, et nad mitte oma peremehe kallale ei jookse, waid teda ära tundwad  ja tema kutsmist kuulwad; mõnikord aga ei anna nad ka temale armu. i) Mõne hullu koera juures on warsi, kui ta hulluks jääb, mõnikord aga pitkema aea sees, et nemad nagu halwatud saawad, iseäranis  lõua luude sees ja sest tuleb siis, et neil suu nattuke lahti jääb, ometige wöiwad ka need koerad aeg aealt teisi hammustada. k) Kõik hulluks jäänud koerad lähäwad lühikese aeaga lahjaks, silmad lähwad tuhmiks ja karmad püsti, nad jääwad 5—6 pääwa järele ikka rammetumaks ja iseäranis ristludest ja wiimaks on tagumine ots nagu halwatud ja B—98 —9 pääwa järele kärwawad nad ära. See jääb Viibimata toeks, et see mitte kerge asi põlle, üht koera hulluks jäämist kohe äratunda;  seepärast tuleb iga koera peremehele seda nõu anda, et tema, nii pea, kui aru saab, et koeral enam õiget termist pole, ruttust  üht elajate tohtert appi kutsuma. Iseenese tapmisest. Mai kuu 21. pääwa õhtul, kello 11 aeal, on sääladne pürjer  G. J. U., kes 45 aastat mana, oma ema päralt majas, mis suures kuninga ulitsas 37 al, teise korra pealt aknast köwwa kiwi ulitse pääle ennast mahakukkutanud ja ka kohe surnuks kukkunud; tema surnud keha wiidud  tohtre järel Vaatamiseks surnute järelwaatmise  kambri. Tema elust ei kiideta midagist,  maid ööldakse, et tema oma elu aeal suur wiina armastaja mees olnud. Säältsammast kirjutakse, et üks auus mees 26/21. Mai ösel, Olaj metsawahe Janne Petringi  laudast, üht walkjat pruuni lehma, mis wennaste mahe! iga pääw 46 rubla wäärt ja kellel üks weike walge lappike otsa ees, ärawarastanud.  Palwemaja sisse õnnistamisest. Kõnelesime wiimati, et Bolderaasse üks uus palwemaja ehitatud, mis pühapääwal, 25. Mail pidi sisse õnnistatud saama. Nüüd kirjutakse  säält 26. Mail: ..Eila sai hulga rahwa osawötmise al ja ülemaga kena ilmaga Bolderaas  senna prii annetest üles ehitatud palwemaja  pühalikult sisse õnnistatud. Kui wäga hädast üht seesugust maja sää! tarwis, sest tunnistab selle rahwa olik. Tänini olid nemad  walge kiriko koguduse päralt, kus neil aga kaks kord aastas ülesaamise poolest wäga kirju lugu vli, sest et suur lai jõgi neid ei lubanud igal ajas üle saada, esmalt et jea liig nõrk ja teiseks et see liig abras oli. Kohase  koguduse öppetaja Stoll'i tüdimata 188