ennam awwitama, et sesuggused kaösulikud seltsid rohkem siggiks ja laiemale lagguneks. Wist ei õlleks se pahha egga kahjolik, kui meie nored eesti wennad enneste keskes ka sesuggusid  seltsis! ässutaks ja nenda ennast wäeteniötuse  wasto walmistaks. Narwast. Keiserlik wöeras. Narmast  kirjutakse 14. Zulil sealatse seitungi läbbi: «Tänna olli meie linnal üks wägga suur aupaew,  Suurwürst Konstantin Konstantinvwi  tsh, keiserliko kõrguse Suurwürsti Konstantini  Nikolajewitshi poeg, olli kontre-admirali  Rudneffiga, Narowa jöe suust, kus nende laew ankro peal, meie linna ja selle ümberkaudist  maad omma silmaga watama tulnud. Keiserlik kõrgus käis Keisre Peetre I lossi, raekodda, mee mahhajooksmist, Krähnholmi. wabrikud ja paron Stieglitsi purjuride ja kallewi  chabrikut watamas. Peale selle, kui keiserlik  kõrgus, Suurwürst wabriko direktori, Inglise konsuli Thomas Kinneai jures priistiko  olli sönud, käis ta wabrikut otsani läbbi ja kõige ennam on ta purjuriet hõlega järrel wadanud. Pärrast lõunat sõitis Suurwürst ' linnast wälja ülle maa Hungerburgi. Moskwast. Mõrtsuka tööst. Moskwa  seitung könneleb ühhe Peterburgi tohtre tapmisest, kes Kaukasia male, Stawropoli kubbermango  Pjätigorski linna otli läinud, sedda maad läbdi käima, kus mõnda tähhelpannemise  wäärt asja lootnud nähha sawad, agga seal olli mörtsuk -ees, kes ta ello löppetas. Selle tohtre nimmi olli Kosakewitsh. Kuida ööldud, olli ta Pjatigorskis ja seal olla üks kõrge mäggi, kust ülle kõige linna korraga woib nahha. Ta olla aeawiteks käima läinud  , mis saksa rahwas spatserimiseks nimmetab,  ja siis ka tahtnud senna mäe otsa minna, et sedda linna ühhe korraga üllenähha; seal olla üks noormees istunud ja malinud, kes ennast Peterburgi akkademii kotipoisi öölnud  ollewad. Sellega jutto tehhes, olla nad tuttawaks sanud ja se kiitnud mäe otsas ühhe sola hallika ollewad. Tohter, sedda jutto kuuldes, olla sowinud sedda hallikast nähha ja nenda läinud möllemad 21. Junil, öhto kello 5 teele. Kui ta agga teisel kolmandal päewal wee! taggasi ei tulnud, siis olla. ta wenna süddames wägga töösised mõtted üllesarkanud,  ja ta temma ello parrast kartma lönud'. Ta olla sedda kartuse möttet esmalt omma tuttawatele, agga parrast ka politseile teada andnud ja siis tedda otsima hakkanud; üks soldat leidnud ta surnud kehha, läbbi lastud  su. ja kaelaga, kus haawle terrad weel sees olnud; surno kehha olnud pool hallasti ja temma tee-juht, kes ennast ühhe künstleri öolnud ollewad, jäljetumalt kaddund, ja praego weel kaddund, ehk kül sellele 500 rubla waewa  palgaks lubbatud, kes tedda kätte toob. Arwatakse et se mörtsuk üks Kiewi linna mees on, kes pahha ja kurja tööde peal wäljas; agga minne wötta kinni, kus ta nüüd on? Nifhni-Nowgorodist. Tulle pannemisest.  Peterburgi saksa seitung juttustab,  et Nishni-Nowgorodis mõnned mehhed wägga himmukad olla, maeasid pöllema pannemas.  Ilma pikka, wahhe piddamata, olla seal tullekahjusid. 11. Ju lil tõusnud, mitte wägga kaugel endisest pöllemise kohhast jälle suits ühhest pu maeast, kuhhu tullekustutaja wäggi appi ruttanud ja enne ärrakustutanud, kui tulli olli wälja lüa sanud. Häddast ollid mehhed koeo läinud, kui jälle kärra ulitsal olli: tulli lahti! tulli lahti! ja ei olle sekord muud olnud, kui et ühhest piddalist suits ülles tõusnud. Teisel päewal olli Gordejewi proua maea pöllema pandud ja et se wägga politsei ja tullekustutaja wäe kortre lähhedal olli, sanud  tulli ni kohhe kustutud, sest et kõik kustutamise  wäggi korraga kallale läinud. Sedda olla agga tulle panniad tahhelpannud, et kustutajad  keik seal koos, siis südanud nad Shuwalowi  maea pöllema ja seal õlleks tulli wöinud  wägga suurt kahjo tehha, kui tuul wähhegi  õlleks puhhunud; agga et ilmuke üsna wagga olnud, sepärrast läinud se kustutajatel õnneks, ka seal tuld kustutada. Odessast. Mis sa külmad sedda sa leikad. Se peaks ommetige wähhema kui lapsel  tuttaw ollema, et sa sealt nisso ei woi lõigata,  kuhhu sa lustid õlled külmanud, otse nendasammoti on ka luggo sinas teggudega, kõik tnis sa teed, ei woi sulle ommetige mitte 262