kartus kõige tarkuse hakkatus, selle sees sitks Fummal meis rahwast eddasi > siis sawad ka meie kirrikud ja surnoaead auustud ja pühhaks petud." - Kas põlle kõik tõeste tossi, mis ta könneleb? Kas peaks Tartus üksi kirriko ja surnoaea teutust olnud ollema? Parraky, on sedda. igga kirriko j ures! Kuida on selle polest luggs Pernus? Ei mitte suggugi parrem, kui Tartus. DAeksid meil selgemad silmad, siis wsiksime igga pühhapääw nähha , kuida meie kirriko pengid nuttawad nende ülle, kes kui wariserid nende peal istuwad ja issi endid õigeks ja waggaks ning teisi tölneriks piddawad; küllalt sesuggusid, kes seal tukkuwsd ja parrast sellega wabbandawad: Pühha waim olla nende silmad  kinni wsotanud. Za igga aasta on pitkad ja kibbedad kaebtuftd nende ülle, kes surno haudasi nende ehtist risuwad ; mis kattega  Mahha ei kista ja ärra ei wida, neid tallatakse jalgega. Kül on ka selle wasto rägitud,  agga weel ei tahha assi parremaks minna, ja otse seddasamma olleme ka mitmest ma kirrikust  ja surnoaeast kuulnud. Sedda parraüdada,  ei tahha inmmese wäggi jõuda, seal peab Jumma! issi appi tullema. Ommalt maalt. PermMst. Üht sesuggust hirmust Asja põlle hulgal aeal .ennam ei meie linna maride' wkhhel egga siin ümber kaudo olnud, kellest meie kanna peame könnelema. Tö on hirmus nenda et meil juukse karwad püsti peale mötteldes; agga sellel, issiettnesele otsa teinud) ei olle hirmo egW kartust olnud, sedda hirmust tööd ärratehM-. Üks msie linna pürjer ja plekkiöseppameister, kes mnma terwise polest jubba mõnda olli: sest pealt nähha, näitas, tistkuse többi ollewad, olla 25. hvmmiko, kes teab mil tunnil, omma kurko mahha leiganud. Kuida teMmal päwa kaks, enne sedda, ölnud, kus arrutumast  werd suust ja jooksnud. Zmmeks tulleb temma ommas ärraarwamata  sures nödruses ja jõuetumas ol- lsmisis, mis issiärranis temma werte Mutus temMüle teinud, nipaljojöudnud, nugga wötta ja sellega omma kurko mahhaleigata, Olgo nüüd, kuidas on, agga se kurri tö on tehtud ja temma mitte ennam ellawate kirjas? Ni paljo kui teame, otti temma ello wägga kurw! Essimese abbikasaga ellas ta wägga kennaste, agga Zummal kutsus temma abbikasat ta körwast  ärra, siis wöttis ta relst, agga se langes aeg aealt süggawamine jomisi többesse) et nüüd wimasel aeal ennam üht päwa polle olnud,  kus ta tark õlleks Glnud/ wist on si kmwastus  tedda melest ni nõdraks teinud, et issiennesele  ni hirmust otsa teggi. Meie ei slle kestegi kohtomöistjad, egga tohhi ka kegi kiwwi temma peate missata, waid peame kohtomöistmist  selle holeks jätma, kes öiete kohhut mõistab,  waid peame agga palluma: ärra srwa meie üllekohhut meile mitte süüks sa ärra sada meid mitte kiusatusi sissid" -z sKange külmas Januari ku kahhe wimasel näddalal ollid meil wägga. külmad ja wallidad ilmad, mitto päwa järge möda ollid M künni 26 kradi külma; agga lund wägga pissut. Kuida kuleme on mönni mees ita kaest näppis ta da sanud. Toad läksid käes külmaks ja ehk kül ahjud kangeste kütud said, ei tahtnud se möduda, issiärranis ollid waestmad  innimesed kimpus, ei jõudnud ni paljo puid murretseda, kui tarwis olli. Mönne mehhel olli ta ka keldrisse kartuhwlite kallale tikkunud ja neid näppistanud. Pernomaalt. i Wanna kiwwimurro Kustas arwab, et meil külmast waewa põlle, sepärrast kirjutab temma 30. Jänuaril allamal seisawat lüyhikest kirjakest: ~.Külm on meie talline pärris söbber, sest ilma temmata ei tulle meile õiget talwet; temma teeb kõik jõed, järved ja merred köwwaks, et iggast kohhast kartuseta woime läbbi sõita, agga kui ta liig kauaks kärredaks ja waljuks jääb, nago praego, kus jubba rohkem näddala päwad igga pääw 23 ja 24 kradi, ja kuida mönned könnelewad, 26 kradi olnud, siis tarwitab  se, kes temma kätte lähhäb, tublit kassukast,  head jallawarjo ja kindaid kätte ning soja tubba, kus ellada woime; sest ilma nendeta  meie läbbi ei sa ; agga mis peawad wae- 51