Nüüd ei olla se massm agga Geel walmis ja sepärrast on karta, -et Sakslafed Parist" Mürid enne mahha pörrutawad , enne kui nsmmad omma massmaga lahhmgi platsi peale sawav. Ühhes teises wabrikus wallatakse holega suritükkist  ja mitrailleusenid ja saddade kaupa on jälle naesterahwast patromsi teggemas» Et teisel kombel jälle selle eest hoida, st waenlased  neile kahjo ei saaks teggema, löhhuwad nad kiwWl ulitsad ütles, et kui pommid stsse lekdawad, pehme liwa sisse kukkuwad ja mitte ni kergeste lõhki ei lähhä.' Rsnda müllatakss ja mässatakse Parisis ööd kui päwad ja katsutakse  kõik ärratehha, et kahjo wähhem saaks olleMK»' Ommalt maalt. Peruust, õnnetusest. Selle ku L. päwa hommikul sündis meie linnas sutte' õnnetus  hobbune purrustas ühhe tüttarlapss hitms wäärt ärra, et -teadmata, kas tast ellv tonm saab, woi mitte. KMneleme' sits sest Mattuks laiemalt, m paljo, kui issi sest asjast teame. Mõisa spmanml olnud üks kaunis Mrs hobbune> ja lühhikese aisadega wsnker, lasknud tüdruko chobbuse wankre ette panna, pannud kasti tappetad annedega peale ja saatnud  Perno. Koormaga olla tüdruk illuste linna sänud, ka hauned türru! ärramünud; kõik läinud wägga hästi. Peale selle, Vui kaubast olli lahti sanud, läinud ta Me- Mle ja sealt taggasi tulles olla hobbune kesk linnas, wist selle pärrast, et wanker kando putunud, lohkuma hakkanud. Kuidas õnnetus  õige sureks läinud, sedda ei olle kegi näinud,  ja tüdruk issi ei ragi, on hobbune Mgegs  tüdruku silmad hirmus ärrapurrustanud ja pärrast lohha tagga weddanud. Tohtre tunnistuse järrele, kui ta peaks ka ellusse jama/jäeb  ta nõdra melega; on siis elluks ajaks önneto ja üks pöllastamise wäärt innimene. Anname leiwawannematele selle polest nattuke süüd, et üht sesuggust pirredad loma, lühhikese aisadega wankre ette lassewad panna ja pealegi  ühhe naesterahwa kätte andma , kes kül sukka warda ja wokkiga mõistab ümber Ma, sgZs mitte hobbusega ja pealegi weel ühhe pirredaga. Oh perremehhed ja leiwaWannemad,  wadake ommetige holega selle peale, et teie wattkrs ja ree aisad parrajad pikkad on, sest muid o woi te nende läbbi ka issi õnnetumaks  sada. Ärge pange et ftdtza mele tulletame. - Atiask. Õnnetus wee peal. -SM ku 3. päwal, öhto kello kuus, olla 8 innimest ühhe padiga Düna jõe peale läinud; kange torm lönud padi ümber ja kõik kahheksa kukkunud  wette; nelli neist önnetumaist peastnud ennast ojumise läbbi uppumise surmast, agga teised nelli uppunud ärra; ühhe surnud kehha sadud warsi jälle kätte, lained aeanud tedda kaldasse, agga teised jänud weel kuddünuks. - Paar päwa enne sedva, on üks lahti lastud  soldat, Düna jõe kaldal: jalgo piddi ühhe sure wankre alla janud, kus möllemad jallad wägga piggistud sanud; mees widud mkohhe söameeste hospiddalisfe: —-Ettemaksmine on iggal aeal kallis assil - Sö a st, Prantsusema söddä ei Me nüüd muud , kui sisse piratud linnad, omms wäggedega. Mets, Paris, Werdun, ZionnMe ja Neubreisach on fäksa wäggevest ümberpirstud,  egga sa, kes seal sees, omma jaMgs wälja pole linna müri, muud wägge Prantslasel  ka enttam ei olle, kui agga ss mis linnades  kinni. Üht lahhmgit wälja peal pibdada,  ei olle tal ennam wöimalik, waid nüüd on otsuse andjad sured laagre sured-tükkid, mis kohhut need möistawad, sellega peawad rahhuk ollema. 5. Oktobril Mi jälle üks uus teadus saksa wäggede tööst tulnud: Me on üks kindlus, Soissons, langenud, se on: ta on ennast Sakslaste kätte ärraandnud ja kaua ei jõua Mets ka ennast ennam hoida. Prantsuse kindral katsub kül wahhete wahhöl lõksust wälja raiuda, saab agga ni kohhe Me taggasi lödUd ja kästakse senni odata, kunNi südda pehmeks läinud, et mõistab armo pailuda,  ja parremat palka, ei olle ka teistel sisse piratud linnadel odata. BNMtst. Uus öppetajs. Zarto Msarjä koggsduse öppetaja abbiline, EwM Paskäk, on 1. Mail se aasta, öppetaja ammetist lahti wötnud Prantsem asftmele, 339