märki oleks, ja ka seda teeb ,W. Peterb. kui Saksamaa riigi nõuust, meie küllest midagi himustada, ja sõeaft Wcnemaa ja Saksamaa wahel, kui teatud asjust räägib, mis iseenesest mõista oleks, kuS ometigi muud teada ei ole, kui awaliku rahu ja sõbrust maade ja pealegi weel nende walitsejate wahel. Kui iikS welke lettenant siin ehk seal omas koeraknu tujuS rumalust lõriseb, siis kaob se wiimse kolama  healega, kui aga üks suur Zeitung ennast selle lori edasikandjaks ja pasunaks teeb, siis wõib se juba tuska riikide ja rahwaSte wahel sigitada, ja meie ei paneks sugugi imeks, kui se tühi lori nüüd läbi kõigi Euroopa Zeitungide jookseks ja paha seemet külmaks, meie söbrade pahanduseks ja meie waenlaste rõõmuks. Tallinnast, 9. Leikusekuu pääwal. Täna homiku on g ehe im era th Galkin-Wrasski, meie maa endine kuberner, nüüd mangi Ho on ete-uuendamise-kommissiont  prassideni ametlikuks tallitusekS  seia tulnud. Malitsuse Teadaandja" miimfes numbris  saab möödaläinud Heinakuu tulekahjude aru kuulutud. Kõige rohkem kahju on olnud: Tambowi  kubermangus 213 tulekahju 585,914 r., Kurski kubermangus 161 tulekahju 342,242 rubla Samaara kubermangus 95 tulekahju 393.373 rubla Kowno kubermangus 69 tulekahju —' 266,287 rubla Simbirski kubermangus  194 tulekahju 259,563 rubla Mõskma kubermangus 82 tulekahju 227 353 rubla Ufa kubermangus 73 tulekahju 214,296 rubla Ria kubermangus 34 tulekahju  213,195 rubla. Kahju suuruse järel on Ria kubermangul kaheksas osa, ülemalt allapidi  armates. Kuuramaal olid 14 tulekahju, raha peale armatud 13,365 rubla, Eestimaal 6 tulekahju, ühtekokku 8,155 rubla. Kõikis riikiS ühtekokku on on 2,833 tulekahju olnud, mis 6,993,338 rubla kahju tegid. Tõusnud on 424 tulekahju tulepanemise läbi, 674 hooletuse  läbi, 374 pikse läbi; teiste tõusmine on teadmata. Hakenrihtri herrade teadaandmiste järel oli põldude ja heinamaale seisus Heinakuu lõpul Eestimaal: Talwwilja leitus oli algand ja näitas koormate järel keskmist saaki. Suwiwilja  põllud olid läbisegamini head; kartuhwlite juureö näitas alalise wihma läbi mädanemist warrede külgeS siginema. Heina- ja härjapea tegemine oli alalise wihma läbi wäga wiiwitud, ja heina headus wähendud; saak oli hea. Mõnes kohtas oli wihm seda kahju teinud, et niidetud rohi ja pooltuiwand loog allaaetud said ehk ka mädanesid. —. Sell aastal wõetakse rekrutid: Eestimaalt 952 meest, Kuuramaalt 1711 meest, Riamaalt 2743 meest. Peterburgift, 4. Leikusekuu pääwal. Bulgaaria saadikute wastawõtmisest Zarskoje-Selos  annawad pealinna aealehed seda teadust: Pärast seda kui saadikud palee-kirikus Jumalateenistusel olnud, said nemad homikusöõmale  palutud, mis saadikute jäoks palee saalides  walmislud oli. Kell 1 aeal pärast lõunat said saadikut endise keiserliku Bulgaaria kommisfäri  kindral-adjutant würst Dondukow-Kvrssakow'i  läbi, kes Tirnowa drushina M 9 mundre kandis, kelle ülem tema on, Keisri Majestäti ette sadetud. Widdini metropoliit Anfim, endine Bulgaaria kiriku ülem toi Keisri Majestätile Kürilli ja Metoodiuse püha pildid kingituseks, kuS juures Tirnowa metropoliit Kliment seda kõnet pidas: pSuur Walitseja! Meie. Sinu ja Sinu suure rahwa läbi peastetud Bulgaaria rahwaS on meid Sinu juure saatnud, et meie oina rahwa sügawad ja igawest tänutundmift ja alandust selle suure heateo eest, mida Sina temale teinud, Sinu Keiserliku jalge ette mahapanekstme. Sina, suur Monarh ei ole Sinu suure ja armastud rahwa poegade püha werd, ei Sinu oma rahu hoidnud, Sina oled Oma enese elu ja oma Kõrge laste elu surmakartuse ette wiinud. Silma- wett oled Sina meie pinna peal walanud, ja seda köit sellepärast, et meie paljukannatanud rahwaS raskest ikkest peastetud saaks. Ja Sina oled, seda peastnud. Herra ja Keiser! Aga Sinu suure Keiserliku armastusele ei olnud se mitte küll, Sina soowifld meie õnnetumat rahwaft mitte üksi wabaks, waid ka SunelikukS teha. Sina soowifld meie laastatud maad korra peale saata ja sellepärast oled Sina pärast meie peastiilist  oma ametnikud meie juure jätnud, kes Sinu armastuse maimus meie wasta, Sinu Kõigekõrgemat  tahtmist ja Sinu rahwa soowimift täites, tööd ei kartnud ega oma rahu meie heaks ei hoidnud. Ja meie rahwas wöib wabaduses hingata, on oma õnnetust ja oma mitmesaeaaaStaft  waewa uuustaud, ja waatab uskus ja lootuses oma tulewiku peale, sest et Sinu käsu peale rahu ja korraline olemine meie juures seatud on, meie oma rahwusliku walitsust, oma tulusad seadust, oma enese sõeawäge saanud oleme ja otsuseks meie Bulgaaria maa Sinu Keiserlikust kaest ja Sinu Keiserliku kaitsemise all oma Äumala-walitud wiirsti wastawötnud on, keda se kõigist südamest armastab, kelle sõna se alandlikult kuulab ja keda se Sinu jäädama armastuse kallimaks täheks peab. Kõige selle eest on meie rahwas Sinule, Herra ja Keiser sügamast alandlik ja tänulik. Kõige selle eest õnnistab meie rahwas Sinu suurt nime ja Sinu suure rahwa nime ja saab neid igaweft õnnistama. Kui oma igawese alanduse ja tänu nähtawat tähte julgeb meie rahwas Sinule oma man ema kirtku-ülema läbi seda püha-asja saata ja palub Siud, seda sellesama armastusega wastawötta, miska Sina meid peastnud oled/ Keisri Mejeftät oli nii armuline saadikuid tänada  ja igaühega nende seast rääkida. Selsamal paamal oli saadikutel se au Keiserlik Kõrgusest Aujärjepärijast wastawõetud saada. Liigutud südamega armulise wastawötmise üle, pöörstd saadikud Peterburgi tagasi. !0. Leikusekuu pääwal. Bulgaaria saadikud  sõitfld heile Nikolai-raudtee peal Peterburgist  ära; teise Weueriigi pealinna jääwad nemad wieks pääwaks, kuida esiteks määratud on ja waatawad statistid tähtsaid asju. Kodutee Bulgaaria  maale minna saadikutel Odessa kaudu ja jääda nemad lühikeseks aeaks ka Kiewi linna. Üheksa Bulgaaria drushina- pealikut mitmest wäejäost on wiimse pääwade sees seia jõudnud, ja tahawad, kuida „ Peterburgi Zeitung" teadasaannd,  üleuia wäekoolidesse õppima minna. Pernust. Põllutöö asjade ja lojuste näitus, mis kord juba mullu pidi peetud saama, on nüüd selle kuu 11—14 pääwal Peruus peetud. Se on nüüd teine sesuguue näitus, mida Pernu- Eesti Põllumeeste seltsi poolest, linna abiga Peruus peetud on. Näitusele said kõiksugu koduloomad.  lüpsi-asjad, põllutöö-asjad, mashinad ja talurahwa kodused kätetööd wiidud. Eestseisuse  wäljajägamiseks seisawad 8 hõbe- ja 15 wask-auraha, nende seas 9 ja 10 Blankenhageni auraha, teised mõisade-miuiSteriumi poolest, ja mitmed ministeriumi poolest, ja mitmed miniSteriumi  kiituse-tunnistused. Aupalga mõistjad on: H. v. Hahn Pernust, kui präsident; barou Pilar v. Pilchau Audrast, Stael v. Holftein Saugast, maamoetja J. Toots Peruust, looma-arft Hartwick  Torist, rentnik 3. Jun ts on ja kohaomanik J. Tamm au Torist, kohaomanik M. Tampu, H. Assafrei ja C. R.Jakobson Wändrast. Ligedamad  teadused ja kuulutused on meel oodata. Paidest. Linnasaadikute-kogu 25. Heinakuu pääwal on nõuks wõtnud: 1.) Tulekustutajate seltsi asutada, selle tarwis üht kommissioni seada ja selle hooleks anda sündsaid mehi ja tarwilist raha muretseda, mis juure ka linna kassast abi lubatakse. Kommissioni liiteks said seatud, herrad O. v. G eru et kui präsident, G. Leinberg, R. Hoffmann ja L. Lemberg 2.) Laadapidamift linna sees esiteks wanawiifl jätta ja kauplemise paikade pealt, mida turu ääres seatakse, iga ruutsülla pealt 1 rubla seisnraha wõtta. 3.) Kui keskmist aastamaksu trahterite pealt linna sees, aastal 1880 iga sesuguse koha pealt 75 rubla linna kasuks sissepärida. 4.) Liikumata Varanduse  maksu aastal 1880 majade pealt protsent,  linna heinamaale pealt protsent täielisest  taksihinnast wõtta. 5.) Kaupmeeste patentide  pealt 1 ja 2 gildist linnas ja kreisis 25 protsent, sesuguste teiste patentide ja billetite  pealt linnas 10 protsent ja jookide-patwtide pealt 20 protsent kroonumaksust, aastal 1880 linnakasuks sissepärida. Moskwast. „Nowaja Wremja" kirjutab ühest ausast ja kennast teost, mida kaks wäegümuasiumi  õppijat teinud. „Nowaja Wremja" sõnumisaatja sõitis wenega Moskwa jõe peal; korraga tuli üks teine weue nende ligi, ja mees kes seal sees istus, katsus jõe-weega oma janu kustutada, sirutas ennast aga üleliiga wälja, weue lõi ümber ja mees, kes ehk liiga märga tarwitaud oli, kukkus mette. Sõnumisaatja ega tema sõitja ei olnud julged küll ja wõeras mees oleks kadund olnud, kui mitte sell silmapilgul need kaks wäe-gümnasiasti senna jõudnud ei oleks. Üks wiskas oma kue maha, kargas wette, wõttis upuja juukstest kinni ja wedaS teda wenese, kus pea toibus ja peaftjaid pölwili tänas. Peaftjaid  tõid mehe kaldale, panid teda seal maha ja söudsid üle jõe tagasi, ilma et sõnmnisatjale, kes selle järel küsis, oma nime ehk seda gümnasiumi  kus nemad õppisid, üllesannud oleks. Teine suur wöit wõidu-laenu paberite wiimseS wäljaloosimises 75,000 rubla on ühe Saratowi weikebürgeri peale langeud, kes ühes poodis kauba-sell oli. Kuida sealt kirjutakse, oli sel mehel aga üks neist paberitest. ,Äwerinezi" metsas Jsmailowa ligidal sai pNowaja Wremja" järel hiljuti suurt jahti peetud, mitte huntide peale, waid igasugu passita  hulkujate peale, kes ka sagedast kardetawad küll on, ja püüiti mitte wähem kui 45 kinni. Nendest saiwad 34 ligematese politseidest wiidu; teised olid, kuida leiti, laisklejad töömehed ümberkaudseist  wabrikuteft, keda senna tagasi saadeti. Warshawift. Neljapäämal, 2. s. k. p. on Warshawi ligidal kaks suurt tulekahju olnud ja wäga palju kahju teinud. Holetuse läbi tõusis öösel kell 3 uhkes mõisas, mis grafi praua Puslowska on, tuli. Grafi praua ist ja tema tütar olid esimesed, kes suitsu ja auru tähelepanid; nemad äratasid teenijad üles, aga juba oli hilja ja suure hädaga mõis aga mõnda asja tulest peasta. Ratsa sai üks mees linna saadetud, abi otsima, kust tulekustutajad juba wasta tulid ja pea selle järel jõudis ka teine kustutajate-kommando ühe auru - spritsiga uhke maja juure, mis tuleleekis seisis. Ka Kasakad, kes ümberkaudu korteris seisawad, olid tulekustutajate! abiks. Kahju, mida tuli seal saatnud, on wäga suur, kallist pildi-kogust on aga neli suuremat ja üheksa weiksemat wälja saadud; ka raamatu-koguft on palju ärapõlend ja palju rikutud. Teine tulekahju oli õhtu kell 9 Uue-Praaga raudtee-roope wabrikus. Tuli möllas kõige öö ja üksi kustutaja-kommandute  otsatu töö läbi on üks jägu sellest suurest töö-asutusest peastetud. Kahju arwatakse poolteist  millioni peale. Kamenez-Podolskist. 26. Heinakuu pääwal on maantee peal Podolski ja Proskorowi wahel suur posti-rööwimine olnud. Kui post Sünnaja jaamast öösel ärasõitis, palus üks tundmata  noor mees postilloni, teda ühe jooduraha eest Proskormvist saadik kaasawõtta. Postillon täitis tema palwet ja sõit läks edasi. Poole tee peal Jarmolinzi jaama poole ühes weikes metsas, tömmas tundmata mees rewolweri, surmas  esimest laengiga postipoisi, teisega laskis postiljonil.' kuuli läbi silma päha. Siis wõttis mõrtsukas rahhapakkid, istus ühe hobust selga ja sõitis Kamenez-Podolski tagasi; selle ligidal astus hobust seljast ja püüdis juba oma elukorteri  jõuda. Üks ööwaht nägi salalist käijat ja tahtis teda kinnipidava, ka sellele wastas kurjategija kuuliga, mis mehe rindu läks. Paugu peale ruttasid aga mõned politseisoldatid senna