Wõeralt maalt. Saksamaalt. Nek r u d iwötm is e st. Strassburgi seitungid on tais sisse sadetud kirjast', mis kõik selle wasto raiuwad, et tullewa  aasta, se on: 1. Oktobril 1872, sealt tahhetakse nekrutist wõtta. Se näitab neil wägga wasto meelt ollewad, saksa wäetenistuse  astuda; nad on weel kõige ihho ja Hingega  Prantslased, egga woi sedda unnustada, et wimane södda neile ue nimme andnud ja neid ühhe teise rigi allamaks teinud. / Sest asjast juttustawad kirjad seitungides ja arwawad  sedda liig warra ollewad, nüüd jubba nende käest sedda nõuda, et ommad poead saksa tenistuse peawad andma; näeksid hea melega, et essimene nekrudi wõtmine nende jures  weel paar aastat saaks eddasi lükkatud, et rohkem aega õlleks wanna unnustada ja uega ennast tutwastada ja harjutada. Se olla neil ikka alles weel kui unnenäggo, et nad nüüd Saksa rigi allamad, kes sedda peawad täitma, mis Saksa rigi üllespiddamiseks tarwis.  Kui römulik nende ellu Prantsuse raud keppi al olnud, sedda ei woi meie kül teada, ja otse nendasammoti on ka se meil teadmata, kui pehmeste Saksa rigiwallitsus neid ommas sülles hoiab, ommetige lodame, et nende ellu luggo Saksa wallitsuse al paljo parrem on, kui Prantsuse rigiwallitsuse al õn olnud. Austriamsalt. Krahw Andrassi. Wini linnast kirjutakse 2. Nowembril: ..Tänna enne lõunat on krahw Andrassi, kui keiserliko maea- ja wäljaspolise asjade tallitaja minister  omma ammeti wannet mandunud ja nendasammoti  ka krahw Loniai, kui Ungri ma ministerpräsitent omma wannet mandunud; möllemid on keiser issi wannutanud. Krahw Andrassi on ka ühtlase ühhendliko ministeriumi  peawannem. Wersaljest. Ri giwa l l i tsu se asj ust. Kus asjad ui seggamine, nago praego Prantsuse  maal, seal on rigiwallitsusel suur teggemine  neid õiendada ja korra peale sata. Kuida se jo meil Kõigil teada, sai nende kodduses söas, Parisi linnas, wägga paljo innimesi wangi pantud, mis ka teisiti ei wöinud olla ja nüüd peawad kohtud ncnhe sü järrele nende peale kohhut mõistma. Nüüd rägitakse,  et rigiwallitsusel nou olla rahwa koggule,  kui Me kokky tulleb, sedda nõu anda, nende 20 tuhhande wangi kohto mõistmisega, kelle otsus weel ei olle antud, ruttendada ja nende asja lühhedamalt üllekulada, sest muido wennida se kohhus hirmus pikkale. Se käsk olla ka wälja antud, et militsed kõik, künni selle ku löppetuseni ommad söariistad käest peawad ärraandma. Genw ist. Tull e k a hzust. N owem bre ku 1. päewa hommikul kesto 8, on Rone ulitsas,  ühheö pissukeses maeas, tulli lahti peäsenud  ja ka üht seal lähhedal seisawat suurt maea pollema pannud. Sures maeaö olnud esmalt Prantsuse konsuli kuntor ja arvutumast maggasinisi ja kauba podisi. Nüüd  iggaüks  issi arwata, missuggune rut neil tagga olli sealt walja kollida, kui tusti jubba maea tuttis kinni olli, ja mõllemad maead olla ka mani mahha põllenud. Wasto lõunat arwasid tuld kustutud ollewad, ja iggaüks mõtles koev pole rutta ta, kui korraga karra jälle lahti olli, et de la Kouronne hotel olla pollemas. Senna appi ruttama tulle kustutaja hulgal läks se õnneks, pärrast lõunat kello nelja aeal, tulle ülle wöimust sada. Ohto kello 8, olli kõik kustutamise töö löppetud. Jtaliamaalt. Me l e pahh and u s. Roma linnas, wanna paawsti ümber tikkuwad asjad wäggise teistele melepahhandust teggema.  Wimati ollid kardinalid ja piiskopid wanna paawsti jures koos, kus neil mõnda nöupiddamist olnud; agga se kokko tullemine piddi sallaja ollema ja seal olli wanna pühha issa Jtaliamaale mönned ued piiskopid nende kohtade peale nimmetanud, kus neid ei olnud ja selle ülle olla kardinali Antonelli meel wägga pahha ja otse nendasammoti ka selle ülle, et ta üht sesuggust salla kokko tullemist piddanud, mis temma praeguse ollemisega kokko ei passt. - Tännini olli kardinal Antonelli  ikka wanna pühha issa poolt ja temmaga  ühhes meles; agga kuida nähha, hakkab  ta ärratundma, et kõik ka just mitte hea ei olle, mis ta teeb; agga wanna paawst näi- 384