holeks, kui agga Mitte Naksude peale pannemine,  sedda ta weel käest ärra ei anna ja kui Prantsuse kohtud sedda ei peaks täitma, mis Saksa wäed tarwitawad, siis saab wallitsus jälle käest ärrawöetud. Prantsuse wallitsuse körwas wallitsewad saksa wäggede üllemad ka trükki-politsei ja allama politsei, posti, raudteede  ja telegrahwide wallitsuste ülle. Berlinist. Krahw Bismarki ärrareisimisest  Wersaillest könneleb üks Shweitsima seitung  : Krahw Bismarki ärraminnemine Wersaillest  on wägga tähhelpannemise wäärt olnud;  sest Prantsuse kohtud, nipaljo kui neid seal jallal olli, ollid temma ümber tedda Jummalaga  jätmas; Selle peale ei olle kegi wadanud,  mis päwa aeg, waid kes woinud, olstud  seal ja neid koggonud kaunis hea selts- Wnd senna temma ümber kokko. Kui ka kõigil kübbarad ei olle peast mahha lendanud, ommetige  on monningad öölnud, kuida kirjutaja ütleb, omma körwaga kuulnud ollewad: Se yn mees, kes meid ühhe walleliko wallitseja kaest lahti peästnud ja meie Issa-maale jälle priust andnud." Ehk kül Prantsuse rahwal õigus õlleks Sakslaste wöidude ülle pahhane olla ja Bismarki wasto wihha piddada, ommetige  näwad mõistlikumad ärra, et Sakslased neile mitte pahha, waid head teinud. Krahw ei olle uhkusega egga sure hulga liggi sõitjatega ärrasõitnud, waid pari mehhega olla ta teele läinud. Keisre kojotullemisest kirjutakse 6. Märtsil: „Keiser Willem jõudis eila parrast lõunat nimmetud aeal kalli terwisega Berlini linna ja sai arrutumast rahwa hulgast ja kokko langemast wöerastest sure römo öiskamisega wasto wöetud; ohto särras kõik lin rõmo-tulledest.  Weel selsammal õhtul, andis keiser Wennema sadikule, kes parrajaste senna olli tulnud Keisre Alersandre õnne sowimesi Lemmale  wia, lubba ennese ette tulla; Austria keisre sadikut odetakse tänna tullewad. Saarbrükkenist läbbi tulles, olla keiser Willem Napoleoni sadikut omma juttule lasknud. Rahhoteggemise asjade sestetus hakkab tullewal  näddalal Brüsselis peale. Paristst. Rahwa wi hhs. Saksa- ja Prantsuse rahwa wahhel on rahhs tehtud ja on ommetige jubba wanna tuttaw assi, leppiwad  üks paar wihha mehhj ärra, siis on kõik waen lõppenud ja wanna sõbrus neid jälle ühhendanud; sedda ei tahha agga Parisis  weel mitte leida, st Prantslaste wihha Sakslaste wasts kustunud õlleks; Sakslaste assutused Parisis samad ikka weel ärrakaotud, otse selle kasso järrele, kuida se söa hakkatuses.,  sai kästud, et Sakslased piddid kõik Parisist  wälja minnema. Siin könnelewad seitungid  üht tõeste sündinud luggo. Üks Preislane,  nimmega Milts, kes enne södda seal üht pissukest trahteri piddanud, mis ta siis piddand  kinni pannema, kui wallitsuse käsk neid olli wälja sundinud. Nüüd olla ta 2. Märtsil,  kus ommetige kõik waggusi ja rahhul, Parist' taggast tulnud, et omma asjo selletada. Häddast olla ta omma wanna kortre Uksest sisse astunud, kui hulk Parist ulitse hulgustd ukse ette kokko koggund ja kissendanud: Preislane  peab surrema! - Milts olla maea uksed  lukko pannud, egga keddagit sisse lasknud, siis hakkanud kiwwid haknast sisse lendama; mitte üht hakna ruto ei olle terweks jänud, wimaks lödud uks sisse ja kõik maea asjad mis toast ollid kätte sanud, lönud nad purruks;  wina keldris fanüd 4W puddelid kõige parremat jodawat wina wasto müri purruks lödud. Miltsi ennast olla nad wangi wötnud; agga õnneks jõudnud söa-mehhed senna, kes tedda sure waewaga nende käest olli lahti peästnud. Mässajad, mis Parist linna kihhama ajawad, on imme nobbedad ja waprad mehhed, wötnud linna maea, kuhhu militsed ommale kortert ja kindlad komite paika ollid assutanud,  nende käest ärra ja tõmmanud üht punnust  plaggo maea peale ülles. Maea ümber olla nad postidest aea ümber teinud, agga ommetige  olnud tee lahti sisse jä wälja käia. Peale selle ei olle mässamist ennam olnud. Rigiwallitsus olla militsetele käsko andnud, kokko koggoda ja prii rigi wallitsust ja rahwast  mässajate eest kaitsta. Brüsselist. Mis külm teinud. Sönnumite  järrele, mis sealt tulnud, *on mödaläinud  talline külm, talliwilja pälludele wägga 110