dand senna jätma. Essimene olli üks kaupmehhe  hobbu, mis kiwwi koormaga põhja läks; hobbu kisti kül jeä alt jälle wälja, agga ennäh!  hing olli jeä alla janud, sedda ei sadud ennam kätte. Mönni päew hiljem läks möldre pois jahhu koormaga ülle ja sellel olli sesam.- ma palk, hobbu läks kõige jahhu koormaga sisse ja kohhe jeä alla, sure waewaga said pole tunni pärrast hobbuse kül kätte, agga jälle olli hing kaddund. Pernomaalt. Wanna tuttaw sönna: ..Kes tänna terme punnune woib Home kirstus maggada!" Nenda olli ka siin meie jures M. kihhtlkonnaö, O. küllas, et noor ja priske ning terme 3V aastane mees, äkkiste siit maailmast ärraläks ja assi olli nenda: Tuttaw assi on jo, et pulmad tull emad ja lähhäwad, nenda kuida jubba maailma algmisest  wiis olnud. Pulma kutse kutsus ka seddagi meest omma naese ja lastega pulma, ilma selle peale mõtlemata, et kahjo piddi sundima;  pühhapäew tulli kätte ja pallutud käsk piddi täidetud sama; mees laks omma naese lastega pulma. Kui ollid pulma maeasse tulnud  ja köhhud täis sönud, kus jures ka monni hea suu täis römo-wet olli maitstud ja mönni sönna head söb'-aliko juttu aetud, tulli aeg kätte, et peigmehhe ja noriko wasto piddid minnema, nenda kuida meie jures pruuk on, et pulmalised kõik sel päewal, kui noor paar laulatselt tulleb, lähhema kõrtsi jure wasto söitwad, kus siis ka pruuti nattuke ehhitakse, mis ka tänna sündis; kümmekond hobbusid said sanide ette pandud ja nendasammoti ka üllemal nimmetud mehhel, ta istus sani, noor wirk lomuke ees ja läks wirguste eddasi, agga tee peal läinud saan ümber ja mees kukkunud sanist wälja; ta tõusnud ruttu st maast ülles ja karranud sõbra sani kanna peale, kus ka mi rk lomuke ees olnud. Nenda eddasi sõites läinud ka se saan ümber, kus jures ta ka jälle olla mahha kukkunud, agga sealt mitte ennam üllestöusnud, sanud sealt kui kcleto kojo kantud, kus ta kolmandamal päewal olla ärrakustunud, jättis naese ja kaks last järvele leinama. Uus õppeta ja. Tes kamalt kirjutakse meile: Oktobri kuu l. päewast sadik 1873, kus meie öppetaja W. Kristjani meid Jummalaga  jättis ning Wörro maale Hargla koggoduse  öppetajaks läks, ott ime meie waimolikus  asjus, waesed lapsed, kettele aj oti külla pallukest jaggati; kui sedda ka arwa olli, siiski maitses ta maggus, agga nüüd mödaläinud pühhapäewal, 17. Märtsil, olli meil se ütlemata  suur rööm, ommale pärris öppetajat sada: Perno maakonna prause herra Schneider  olli kahhe abbilisega, Perno saksa koggoduse  üllem öppetaja Girgensohn ja Audro öppetaja  Kählbrand, tedda meile laulatamas. Meie ue öppetaja nimmi on Bernhard Sielmann.  Rahwaft olli sel pühhal õige rohkeste  kokko tulnud, ka paljo wöerastest koggodustest.  Undko nüüd Jummal temmale kallist  termist, jöudo ja rammo, meie koggoduse waimoliko pöldo harrida ja kallist waimo semet  peale külwada ja et se töö nenda eddasi lähhäks, kuida temma eel ollejad sedda ollid alganud. Jummal önnistago temma tööd? Peterburgist. Telegrahwidest. Kuida wenne seitung „Golos" könneleda teab, peawad se aasta Wennemaal 12 uut telegrahw/ jure ehhitud sama ja nende seas on siis ka Perno ja Kurressare wahheline telegrahw, mis Pernust Muhhumaalt läbbi künni Kurresftre linna peab minnema ja sealt ka omma Nadi otsa künni Hiomaale Suremöisa wennitavad. Nenda saab siis Wennemaa telegrahw wonni hea savda wersta pitkemaks ja ammetnikude arru suremaks. Wahtparade, mis pühhapäeMl, 10. Märtsil, sure Majestati Keisre Heita jures ollemises peale jummalatenistust peatud, on, kuida ..wenne inwalide" sest könnelch, Saksa keisre Willema sündimise päewal, auuks peetud, mis ka wägga pühhalikul modusel olnud.  Möllemad pataljonid  leibgarderüggemendist,  mis sure Pajestäti eest möda marsinud, olnud kõik uhkes parade mundres.  Kõik kindralid, kellel Preil ordenid, kandnud  nende märgid, suur Maj/stät issi, keiserlik  kõrgus Suurwürft Aujä/je pärria ja teised  keiserlike wamili liikmel, kandnud Preisi musta kulli ordeni paela. Kui suur Majestät  maneshesse olla astunch ja söameeste poolt auustusega wasto wöetu/ sanud, olla mängo 110