tab, üks Monteneegro' tütarlaps rööwlidist ärariisutud saanud. Monteneegriinlased aeanud  neid taga, künni Türgimaa paale, kus nende wahel üks Merine wöitlemine olnud, kellest weel selgemat täädust ei ole. Muidugi saab tüli selleläbi suuremaks minema ja lootus,  et Monteneegriinlased ennast ka edespidi n'agu see siiamaale olnud, mässamisest eemale saaksiwad hoidma, kauniste kahanema. Kardetakse,  et würst Rikii ta oma hää tahtmise wastu peab asju nenda minna laskma, kuidas n'ad praegu lähäwad; kardetakse, et mässamine  ka neis kohtades, (Albaniaa maajaus) kus ristiinimesed elawad, tõusma saab. Sellepärast  ootamad nüüd kõik pitkisilmi, mis sõnumid  mässajatest edespidi weel tulema saamad.  Ragllufast. Mässajatest. Ühe telegrahwi  sõnumite järele, mis säält Riiga saadetud,  (15. Juulil), olla Türgi wäesalgad 11. Juulil mässajate pääle läinud. Wöitlemine olnud kange, mölemilt poolt olla palju langenud  ja haawatud saanud. Siiski wist mitte kumagi wöimust saanud. 12. Juulil läinud Türklased Stolakts'L kindlusest mässajate wastu ja saanud Darba lähedal nendega kokku. Bilechia linnast, mis löuna-homiko pool on, pidanud 4 Türgi kompaniid selja takka mässajate  pääle langema, need olla aga sest tääda saanud ja keelanud seda ära. Pääwa otsa sõditud wihaselt. Aga ka siin 'pole kuulda kumas kumagit wöitnud. Sell'samal seal olnud  ka Gaalaoala juures Dalmaatsia-maa (Austria) piiri ligidal wöitlemised. Prantfusemaalt. Kahju, mis suure wee läbi lõunapoolses kubermangudes sündinud, annab üks riigiametnik awalikult tääda. Ülepää olla see kahju 75 millionid wranki suur; sellest on 5l) millioni wranki ärarikutud wilja paale arwatud, 20 millioni eest muud tarwituse kraami, mis wesi ärawiinud,  3 millioni eest ehituse töösid ja teesid ja 2 millioni eest raudteede kahju.  Admiraal  Eksfelmang olla ka ärasurnud. Spaaniamaalt. Karlist!astest. 15. Juulil. Kuida kuulda , olla Don Karlos neid bataljoonisi, mis Dorregaray walitsuse all seisawad, ülewaatanud. Dorregaray olla praego Nawarras. Spaanis söalaewad lõhkuda  ikka Karlistlaste sadamaid ära. 15. Juulil. Teised sönnmed ütlewad, et Karlistlased  neid, kes riigiwalitsuse poole hoidnud, neist kohtadest, mis nende käeS, wäljaaeada. Pühapääw, arwata 900 inimest saanud Toloosa,  Wergaara, Onaate ja Atspeitsia linnakestest  juba wäljaaetud. 16. Juulil. Karlistlaste  päälik Saballs olla kindral Arrondo ärawöitnud ja tahta teda Wihi ligidal ümberpiirata.  Arondo olla kõik oma hobusewäe kautanud. Hulk haawatud riigiwäest, olla Puitserda linna wiidud, kuhu poole ka kindral  Martinets Kampos põgenenud. 19. Juuli!  olla Karlistlased Logroonu ligidal ühe lahingi  kautanud. 29. Juulil läinud Karlistlaste  wäesalgudel see korda, endid teiste sälgudega  ühendada. 22. Juulil olla Alsonistid  Wiaana juures wöitnud ja lasta nüüd Urgel'i kindluse paale. 23. Juulil olla Kärlistid  Loosarkos'i tagasi aetud. Ameerikamaalt. RööwlLdest. Et Rio Grande jöe ääres alalised tülid ja riiud olid ja Mehikumaa kurjategijad tihti Tehassese  tungisid, kus n'ad oma röömlitoöd tegid ja palju inimesi aratapsid, kaebas Põhjas Ameerika Ühendatud riigive walitsus köwaste selle üle, mis paale Kortlina, üks neist kõige kardetawamaist rööwlide päämeestest, mangi wöeti. Tema wangiwötmine oli maga kardetaw  olnud. Kindral Kortiina oli 25 aastad Tamauliipa riikis Mestitside poolt seisjate päämees,  kellede pesapaik Matamoora linn on. Kiriku-sönumed. Perno Miisabethi-kirik. Ristitud: Zohann August Remmel. Rudolf Heinrich Taalmann. Andreas Schlick.  Surnud:  Jürri Wider, 78 aastat wana. Jaan Pimas, 56 aastat wana. Zohann Jürgenson, 1 kuu wana. Mihkel Smitt, 7 kuud wana. Mahutuulutud: Georg Lembra ja Ann Biener. 254