Sellesamms päwa lõuna, kello 12 olla kronprints jubba Münheni linna sisse sõitnud ja iggal pool, kust ta ial läbbi läinud, nenda kui: Saksenist, Baierist, on redda sure römuöiskamisega  terretud ja wastowöetud. Raudteede  howides olnud iggas paikas arruto rahwas, ütlemist ja allamist koos, kus temmale önnesowimise könnesid petud. Baieri kunningas  sõitnud lähhema raudtee jama temmale wasto, kõik printsid raudtee-howis, tuhhandete kaupa innimesi möda tee äärt ja linnas, iggas  kohtas öiskamist ja õnne sowimist. Bombaist. Japanis on, kulda 14. Julil teadaantakse, rahwas issikeskes mässama läinud,  kus jures 1400 innimest maggama pantud.  Sealadne wallitseja woi kubberneer, olla köwwa käsko andnud, et mässamine peab waigistud  sama. Telegrahwi sõnnumed (Depeschen. Perno tulnud 28. Julil, lõuna. Homburgist. Peale Wörthi lahhingi, läks waenlane laiale pillatud taggasi. Niederbronnis  katsusid waenlase sure tükki mehhed petama jäma, said agga Baieri wäggedest ärrawöidetud  ja taggasi röhhutud; läksid otse teed Bitshi. Rigi saddama jures wöttis Würtembergi  hobbuse wäggi Prantslaste käest ärra nelli suur-tükki ja paljo söa-mona.  Prantslased  läksid Hagenaust wälja ja Sakslased läksid  jälle sisse. Berlinist, 9. Augustil (28. Julil) öhto kello seitse. Wörtheni lahhingis on Prantslased 5000 surnud ja hawatud söaplatsi mahhajätnud, kelle seas paljo ohwitserisi, ja Sakslaste poolt 3500 surnud ja hawatud kokko. Berlinist, 10. Augustil (29. Julil.) Hagenaust antakse teada, et Preisi kronprints  omma wäggedega ikka eddasi minna ja iggas kohtas leida temma hawatuid söamehhi, mis Wörthi lahhingis hawatud sanud; kellest siis nähha on, et Prantslane paljo rohkem mehhi kautanud, kui enne üllesantud. Wangisi  tuakse ühte puhko ikka weel jure. Hagenaust, 9. Augustil (28. Jukit) Preisi kronprints on eddasi minnes tee arest külladest kõik kohhad hawatud mehhi täis leidnud.  Ilma nendeta mis wangi wöitud, on Prantsuse wäggi 19 tuhhat meest kautanud. Parisist, 19. Augustil (29. Zulil.) Kässo andjate koggo. Suur karra. Mönned  nöudwad, et keiser wäe üllemat wallitsust peab ärraandma, et sedda ei mõista ja teised jälle, et keiser peab ennast koggoniste laht! wötma. Palitsao peab ust ministred wallitsema.  Batsaine on wäggede üllemaks pandud. Saarbrükkenist, 11. Aug. (39. Zulil) öhto. Prantsuse söawDd lähwad taggasi ja Preisi hobbuse wäggi om neil kannul tagga. Sured söawarrandused jänud Preislaste kätte. Parisist  antakse udest ministritest teada. Riast, 31. Zulil lõuna. Strassburg on sel silma pilgul Saksama wäggedest ümberpiratud. Raudteed Hagenasse,  Parist ja Lioni pole, on Sakslaste käes. Kindral Beier nõudis, et Prantslased linna heaga piddid ärraandma; agga sest ei wötnud nad kuulda. Prantslaste ello üllespiddamine olla wägga waene. Riast, 31. Zulil pärrast lõunat. Parisi kässo andja koggo olla ühhes meles Farrese nõu wastowotnud, et 1831 aastal antud  kässo peale rahwa karde wäggi kokko kutsuda  ja söa-laeno tuhhande miljoni peale tõsta. Parisist, 1. Augustil. Kindral Palikao annab omma wallitsusele teada, et 4 päwaga 79,999 meest söa piri peale lähhewad.. Minister  Shewro annab ühte wallitsuse käsko teada, kelle järrele kõik Saksa rigide allamad Prantsusemaalt peawad wälja aetud sama. Preisi ratsawäggi on künni Lünewilg eddasi läinud. Berlinist, 2. Augustil. Preisi söa-korter säetj 1. Augusti õhtul Hernisse ülles. Prantsuste  wäggi on Pont Mussongi ja Nangsi linnadest wälja läinud. Sakslaste ratsawäggi lõhkus raudtee mis Nangsist põhja pole Fruartise  lähhäb. Kirjawastussed. H. P. Olleksime hea meiega enne tonud, agga et selle põiest kellegi käest teadust ei tulnud, sepärrast ei teadnud 247