Tallinna Sõber M 7. Elimetie aastakäik' Talliünas, lp- Hcinakiili püawal MS. iUkiuöiir aealeht Gestiraljwale maal ja linnades. Tuleb- ükskoch nädalis walja. Maksab Tallinnas LiudforS'i päriate triikimajas: aastas l rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastaö t rubla 40 kop., pool-aaStaS 30 kop Kunkttlusrd makjawad iga rea ctjll selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse waSta: HaMnnas: KindforsN päriate trükimajas. H»etervurgis i 3. H. Seekandt, K 5,4. Harkus: M. Just. IPrnus: K. Kudewiita. Aakweres! K. Wattky. Uawes: A. Seidelöerg. Kapsasus: H. K. Kollverg. Auresaares: W, Kauge. Ambtas: K. Kr. Itaudüepp. Waati kuida iseäranis kuulutud saab. redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmm >e mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .^ccr>.) SteatStert Teede-mtntstri lllewaatamlsed. Linna majade kroonu maksud. Kingitus. Liipst asjade näitus. Järeltehtud HMeraha. KSrtsid. Rakwerest- Linnapea. Ametalwde palgad. Paidest: Uned kohtuhrrrad. Aimtniknde palgad. Wirumaa ja Alutagusemas piire pealt: Koolilaste pidn. Paidest: Uned ja wanad röäwlid. Peter Kurgist: Kohus mõrtsukas Landsdcrai iile. Kindral Slodclcw 2. Lovjuste kaitseraha. Maksud raudtee mooride pealt. Uus suuretüki raud. -- Pihkwast: Uus kogudus Prcufi piirest? Raudteed ja Abau sadam. Helsingist: ilus kanal. Saksamaalt: Riikpääwa lõpetus. Austria-Uugrumaalt: Uued rahwa-sasdikud. Graf AndraSsy. Prantsusmaalt: Prinz Lui Napoleoni matustest. Inglismaalt: Lord Salisbnry lauakõne. Kassri sõda. Prinz Lui Napoleoni matused. Türgimaalt. Greekamaa pured. Rumäänia maalt: Seadus Juutide parast. Jutuleht: Siiraki raamat. Naljajut. KirjawaStused. Kuulutused. Omalt maalt. Tallinnast 5. Heinakuu pääwal. Teede ja wete ühenduste minister, kindral-adjutant Possiet on Baltimaad läbireisimas, oma silmaga sadamaid, raudteest ja teist teesi, kauplemist ja wabrikuid waatamaS. 4. Heinakuu pääwal oli minister Tallinnas, waatas sadamad, kaubamagasinid  ja mitmed suuremad tööpaigad läbi, ja reisis pärast lõunat edasi. Kuida Malitsuse Teadaandja" kirjutab, on kroonu-maksud linnamajade pealt aastal 1880 Eestimaal 13,960 rubla, Kunramaal 20,330 rubla, Riamaal 49,320 rubla. Kuida kuuleme, on Tallinnas kaupmeeste keSkiS ärapõlend Zrbiti linna rahwa heaks 1500 rubla korjatud, ja se raha linnapea läbi riigi seestpidise-aSjade ministri kätte saadetud. Selle aasta 25. Viinakuu pääwal saab Peterburgis esimene .Lüpsi asjade näitus" peetud,  millest kõik Weneriik, eesotsas aga Soomemaa  ja Balti kubermangud osawõtma saawad. Selle asja toimeduseks on kohalised komiteed kokkuastund, ja on Eestimaal nimelt need herrad komitee liiked: Landrath barou Maidest Paastwerest,  baron Wrangell Ruilast, landrath von Grünewald Kõigist. Näituse peale wõib kõiki lüpsi asju ja riistu wia, kõige pealt aga wõid ja juustu. Kes sellest näitusest osa wõtta tahawad,  peawad seda kõige hiljem 15. Leikusekuu pääwakS ülesandma. Teadaandmised tnlewad herra Gustav von Strük'i kätte Tartu saata. —. Kuida kuuldakse, on mõnest aeaft hulk järeltehtud peenikest hõberaha liikumas. Enamist  on need rahad õige puudulikult tinast tehtud 20 kopika-tükid, ja ou kerged küll tunda. Siiski arwame heaks, seda oma lugejatele teada anda, et igaüks ennast kahju eest hoiaks. Liuna saadikute kogu nõuwõtmisest 14. Jaanikuu pääwal, ou meil weel seda teada anda, mida oma lugejatele tähtsaks arwame. 11. 1) Kõrtside ja sesuguste kohtade aru Tallinnas, on aasta 1880 peale kinnitub, ja peab neid aga 59 olema. 2) Toompea turu ümber, Suureturu ümber alnsmiste kordade peal üksi wäljawõetud raekoja keller —, iga usutunnistuse kirikute ümber linnas ja alewites, Kadrintaali keiserlikus parkis,  Lasnamäest saadik, ei pea koguni kõrtsist ega joomapaikasi peetud saama, wäljawõetud üksi suured mitte kahjulikud trahterid Schweikert, Koshewuikow, Blatt, merewee salong ja hotel de France. 3) Linnakohus saab palutud, selle nõule kus tuleb, kinnitust toimendada. Rakwerest, 3. Heinakuu pääwal. Täna sai linnapea walitud, ja langesid 30 healeft 20, kaupmees Paul Trelliu'i peale; 8 healt sai apteeker Dehio, 2 healt kaupmees Mattly. Linnakohtu liiteks saiwad walitud J. E. Brandt ja F. Lindkwist. Palgaks sai linnapeale 400 rubla, iga linnakohtu liitele 200 rubla mõistetud;  linna sekretärile, keda esiteks ühe aasta peale waliti, seati 800 rubla palka. Paidest. Täniue wohteikohtu ülem E. Silsky, keda linnapeaks waliti, ja linnawanem Müller, keda linnapea asemikuks waliti, on endised ametid  mahapannud ja nende asemele on walitud Gustav Weber wohteikohtu ülemaks ja Gustav Leinberg linnawanemaks, kes ka juba omas ametites  kinnitub on. Palka on mõistetud linnapea  jäoks 400 rubla, iga linnakohtu liike jäoks 100 rubla. Wirumaa ja Alutagusemaa piire pealt tuleb meile allsetsaw kiri: .Pühapääw 17. Jaanikuu pääwal oli meil tähtjas pääw." Uhtna ja W arudi mõisa pärisherad lasksid kahe walla koolilapsed Uhtna mõisa metsa koolipiduks kokku tulla. Ennelõunat kell 11 tulid Warudi walla koolilapsed rongis, oma lipu all, Uhtna walla koolimaja juure. Se koolimaja on wäga kena koha peal, Kunda ehk Semijõe kaldal ehitud, Semi silla juures, kust wana Tallinna - Peterburgi maantee ülekäib. Raudtee on umbes üks werst eemal. Uhtna koolilapsed olid ennast juba enne siin kogund, ja läksime kolme, kahe Uhtna ja ühe Waruti lipu all, muusiku mänguga Uhtna mõisa ette rohuplatsi peale, kus Nakwere kihelkonna kooliwanem, Kaarli mõisa pärisherra meid wastuwvttis;  siis juhatas meid Uhtna herra, kuhu kohta meie minema ja mis koolilapsed seal tegema  pidid. Enne minikut mängis muusikukoor mõisa õues puude all: .Jumal Keisrit kaitse sa" ja siis astusid rongis oma lippude all werst maad edasi, Uhtna metsa, kus mõisa sepameifter elab ja suured kuused ja männid lagediku ümber  seisawad. Seal oli hulk rahwaft kokkutulnud ja ootas meid. Pea jõudsid Uhtna herra, Warudi herra ja Kohala herra oma kodulistega lauluplatsi peale, kus esiteks umbes kaks tundi ootasime, et Nigula kiriku õpetaja pastor Hunnius ja Rakwere kiriku  õpetaja praost Paucker meie juure jõuaksid, kes aga oma pühapääwase ametita liitumiste läbi wiiwitud olid. Et aeg igawaks ei jääks sai lauluga ja mänguga pealehakatud; lapsed laulsid  : „OH wötkem Jumalat, suust südamest nüüd kiita", kolm salmi, ja muusiku koor mängis: pJumal Keisrit kaitse sa!" Selle peale jõudsid  kiriku õpetajad oma kodulistega tulema, ja nendega ühes tuli professor Hörschelmann Tartust,  mis meile muidugi suuremaks rõõmuks ja iseäranis austuseks oli. Koolilapsed said nüüd korra järel kohwiga üleswõetud, nenda et üks koor joomas, teine oma lipu ja lippude all laulmas oli, künni kord selle kätte tuli. Olid kõik söönud ja õlut joonud,  millest puudust ei olnud, alustasid koolilaste  keSkis mitmesugused, suuremast jäost naljakad  mängid, mida koosolijad sugud ja seisused ühesuguse rõõmuga pealt waatasid. Lönnepoolt tõusis aga must pilwe, puistas kanget wihma maha ja pillutas mängijad ja pealtwaatajad laiali. Oli sadu wähemaks jäänud, kutsuti lapsed sepa rehe alla sööma ja jooma, kus ka meie austud juhatajad ja wõerad ülemast seisusest wihmawarju  leidnud olid. Wihm oli taieste ülejäänud, mängukoorid kogusid endid lippude alla ja mängisid mõned tükid. Siis kogusid wauemad ja nooremad, ülemad ja alamad ennast kokku ja Nigula kiriku õpetaja pidas lõpe-kõnet, tänase pääwa rõõmust, ja kuida meie mitte üksi seda möödaminewat, waid suurema hoolega jäädawat rõõmu peame otsima, mis meile ammu walmistud ou. Muusiku  koorid mängisid ja lauljad laulsid üheskoos: Mõla nüüd Issandat wägewat kuningat kiita", kaks salmi ja sellepeale tänasime oma mõisa herrasi ja nende kodulifl, kes jälle kord koolilastele  seda rõvmupääwa walmistauud olid. Awaliku pidu lõpetuseks lauleti ja mängiti: .Jumal Keisrit kaitse sa!" praost Paucker luges  .Jssa meie" ja õnnistuse sõuad, muusikukoor  mängis õhtu laulu ja meie wõerad ülemast seisusest lahkusid; wanemate ja laste pidu kestis aga teise pääwa homikuni. Ehk oleks ka laiemal ringil mõnus kuulda, kuida Uhtna walla muusiku-koor alustud ja kosutud  on. Selle kirja saatja, kui ka nõder töötegija  waimupõllul, oli noori mehi ja tütarlapsi lo ori-laulu õppimiseks kutsun d ja kogund, mis noore meestele himu mänguriistade peale äratas. Aastal 1875, 4. Küünlakuu pääwal olime mõisa  herra sündimise pääwa lauluga teretand ja preili oli ühe rubla kinkind, seda lauljate keskis jaotada, kes aga seda pasunate heaks lubasid; se oli meie pöhjus-kapital. Kui herra sellest kuulis, oli seda küll esiteks imekspannud, fiis aga oma abiga ligi olla töotand. Nelipühi kolmandamal pääwal selsamal aastal tegime weike wäljaloosimise, mis 23 rubla 16 kop. sissetõi. Selsamal pääwal panid seitse meest, kes ise tahtsid õppima hakata, igaüks 10 rubl. kokku; mõisa herra andis oinalt poolt 87 rubla, meie walitseja herra Tenisen oli oma abiga ligi ja walla rahwas andis jõudu- ja tahtmist mööda rubla ehk kaks, mõned ka wähem, ja saime sedawiisi  200 rubla kokku. Selle rahaga muretsesime kaheksa mänguriista ja wõisime nüüd üks aasta pärast alustust õppima  hakata. Nüüd oleme mängimisega raha