nud ja rahwa öiskamitte ei Me tahtnud lõppeda»  Lossi jures olla kunningana omnia marmliga  woerale wasto läinud ja kui ühte teist ollid terretanud, läinud nad sure sali. Kui umbes pool tundi olli seal aega wiitnud, istunud  ta jälle wankrisse ja läinud omma tultud teed taggasi. Uemad sönnumed. Peruust, 12. Aprillil. Peale selle, kui meie joggi jeäst puhtaks sai, ollid ka pari päewa  parrast parwed wäljas. Ülleüldse ei olle neid se aasta agga wee maddaluse parrast mitte ni rohkeste tulnud, kui odeti ja tellitud olnud. Kõik palgid mis Wäudra metsast suurt Torn jögge möda piddand tullema, janud tullemata, sest et paisud ja tõkked neid keelnud läbbi samast. Meie pissukese jõe sild pandi minnewa näddala wimaste päewadega peate ja laupäewa! hakkati jubba Üllesöitma; suur sild peab, kuida kuulnud olleme weel mönni päew. aega wötma) enne kui peale saab pantud,  sea! olla mõnda parrandamist jures: agga sellegi parrast wöib jubba läbbi sada, suur paät käib ja weab hobbuse mehhi ning pis-' sukesed padid jalla rahwast ülle. Pühhapäewal  11. Aprillil, olli ilmuke wägga sant; saddas  pea kõik se päew räitsakast; öhto olli hea kord lund maas ja esmaspäewa hommiko pärris  talwe, kradi klaas näitas nelli kradi külma. Tänna hommiko tõusis päike wägga kennaste ja sojaste, agga walli põhja tuul ei annud päikese woito. Merre jeä seisab alles paigal, ehk ta kül ennam suur assi ei olle, hoiab ta ommetige merre tee kinni, et laewad weel läbbi ei peäse. Parisist, 2. Aprillil. Pni-rigi wallitsuse  söawäed on Neuillü silda ennese kätte wöitnud ja mässajate wäed püüdwad teisa jälle ülle Seine jõe taggasi röhhuda. Taplused  sawad ilma wöedudeta eddasi petud. Wersaillest, 2. Aprillil. Tänna hommiko  hakkasid sured-tükkid õige wihhaga jälle paukuma, mis middagi head ei kuluta. Berlinist, 3. Aprillil. Kaks Prantsuse makonda on Sakslaste poolt söa seaduse alla pantud ja Prantslastele käite ööldud, et m pea kui mässajate söawäed peaksid julgema nende makonnade sisse tungida ehk seal middagi  pahhandust tehha, siis nende poolt jälle sured tükkid samad neid rahhute sundima. Wersaille ja Parisi wahheline ühhendus ei tahha  weel korda minna, sest mässajad ei tahha omma söa riisto kaest ärra panna ja alla heita. Wersailles, 3. Aprillil. Rigiwallitsus annab ühhe ümberkäidawa kirja läbbi teada, et mässajad olla katsunud wäggiwaldsel kombel  rigiwallitsuse wäggedest läbbi raiuda, janud  agga sure kahjuga taggasi lödud. Rigiwallitsus  tahhab köwwaste selle jure jäda, mitte enne järrel jätta, künni ta selle pöllastamise  wäärt pürjeri joale otsa peale teinud. Tänna ei olle middagi tähhelpannemise wäärt asja ette tulnud. Brüsselist, 5. Aprillil. Taplustes, mis laupäewal Parist ümber kaudo olnud, ei olle kummagi wöito sanud; agga möllemad kidawad  wöido samistest. Eila ollid sured tükkid  jälle Neuilles kibbedaste ammetis. Lodawad,  et tullewal näddalal otsuse andja lahhing  saab petud. Et kokko leppimise nöupiddamised  rigi wallitsuse ja mässajate wahhel tühja läinud, sepärrast kutsuwad jmässajad kõik Parist rahwast j allale, omma õiguse eest söddima. Brüsselist, 7. Aprillil» Parist ja Wersaille wahhel katsutakse jälle leppitust tehha. Sure rikide sadikud, katsuwad söariistade rahho leppingut jallale sata. Saksa wäed seisawad  waggusi omma kohha peal. Parisist, 8. Aprillil. Neuilles pölleb söa tulli ühte joont eddast. Pariislased on kauniste kammitses, ei sa paljo eddast; wöimus  ennamiste Wersailliste poolt. Mässajad Pariislased on kolme päewase tapluses kaunis rohkeste mehhi kautanud. Wersaillest, 8. Aprillil. Et Pariislased need kindlused ja kohhad, mis nad kord ollid kautanud, jälle taggast wöitnud, ei olle tossi, waid tühhi kitus. 127 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 3. Aprillil 1781.