Sesamma seitung ütleb, et keiserlik kõrgus würst Nikolai Maksimilianowitsh Leuchteuberg 16. Augustil waljamale on reisinud. Ühhe telegrammi järrele, mis seitung..Wall. teadaandja" Moskwast sanud, on suur Majestat  Keisre Herra 17. Augustil, jallawäggede ja sure-tükki meeste märgi laskmist käinud watamas  ja öhto sures teatres käinud ja 18. en suur Majestät omma ees lasknud manöwert piddada. öhto kello 7 olnud suur Majestät kindral kubberneri jures lõuna söma-aeaks ja sellesamma öhto kello 16, on suur Majestät Kurski raudteed kaudo eddasi sõitnud. Tartust. Rõugetest. Selle järrele, kuida Tarto uus saksa seitung könneleb, on nähha, et rouge többi põlle julgenud Tarto linna, egga senna lähhekorda minna, sest et tohtrite pessa Tartus, seal sawad nad nago wälja hautud; 17. Julist künni 13. Augustini  olla 2 inn imest rõuged sanud, nenda et siis ülleüldse sest sadik, kui rõuged wälja hilmunud  31 innimest röugesse haigeks janud, kellest 10 ärrasurnud ja teised sanud jälle Leemeks.  Ühheks tunnistuseks, et seal holega lastele  röugid on pandud ja ka nored 16 ja 17 aastased Lnnimesed wasto põlle pannud, kui neid kutsutud, röugid sama; sest se on tõeste tossi, midda parrem pandud rõuged ärrapõddetud,  sedda julgem woid olla, et pärris rõuged  so kallale ei tulle, egga sind ei tullitse. Tallinnast. Ülleüldsest wäetenistusest.  Tallinna seitung jutlustab sest asjast nenda: .Ülleüldse wäetenistuse ettewalmistamine  olla jubba nüüd ni kaugel walmis, et sellega !874 aastal süggise hakkatust peab tehtama  ; nüüd peab agga, enne, kui ta hakkab, weel middagi walmis tehtud ja korra peale seatud  sama ja se on kokkokutsumise maakonnad seatud ja kohhad nimmetud, kuhhu nored mehhed  peawad kokko tullema. Kuida kuulda, saab Eestimaa nelja maakonna jausse langema.  Kommissionid sawad maakonna wannemaist  (Kreisdipotirten) ehk nende assemik linna purjermcister ehk temma assemik hakenrihter, ja igga kommissioni üks politsei kohto lige wallitsetud ja kokko seatud ja kui need tallorahwa  asjade tallitaja kommissioni polest heaks arwatud, siis kubberneri herra polest kinnitub sawad. Kuramaalt. Uus õrrel. LibaM seitung  juttustab, et Durbeni kihhelkonna Wunkenhowi  pärris herra lens Koch sealatse wanna ellu pöllise puu kirriko aSsemele 32 aasta eest üht wägga kenna ja rumikat kiwwi kirrikut ehhitada lasknud, mis seest rohkeste kullatud ja I. Oktobril 1841 pühhalikult sisse önnitatud sanud. Kirrik illus ja kenna, agga õrrel pudus. Sedda pudust olla praegune Wunkenhowi pärris herra, endise pärris herra J. Kochi poeg, Hermann Koch, kurwa melega tähhelpannud ja sel suwwel omma kullu peale, selle Jehowa templile Libawi linnas orrelimeistre  Karl Aleksander Hermanni jures orrelit  tehha lasknud, mis nüüd ka jubba walmis ja kirrikusse üllespandud ja jummalatenistusele sisse õnnistud. Õrre! on wie registriga ja maksab, kõik walmis üllespandud ja wärwitud ühtekokko 665 rubla. Orreli ees külje peal seisab kuld kirjadega: „Jumma!atenistuse täienduseks  on sedda orrelit kinkinud Hermann ja Julie Koch 1873." Kes sesuggusid wärkist ennam tunnewad, ütlewad sedda orrelit wägga hea ollewad, mis temma meistrile au tehha ja tedda kidab. Enne kui õrrel kirrikusse widud ja üllespandud, on praego nimmetud Kochi herra kirrikut lasknud seest ueste üllewärwida ja kullata, nenda et nüüd se kirrik se kõige kennam ja illusam seal olla. Zummal önnistago  sedda auusat herrat, kes omma kukkurt Zummala koea auuks on lahti teinud. Mitawist. Ämmade seadus. Kurama  tallorahwa seaduse õiendaja kommisston on üht seadust ämmade polest, malmis mallanud  ja on sedda Kurama kubbermango seitungi labbi kõigile teadawaks ja täidetawaks kulutanud.  Selle seaduse järrele peab iggas maldas temma suruse ja kohhaliko ollemise järrele ämmaeided  seätud ollema, mis senna seätud ämmade  kolis peawad öppetud ja ammeti peale kinnitud sama. Nimmetud seädus on kindral kubberneri herrast kinnitud ja wallamallitsustele  täidetawaks antud. Nimmetud seadus on Kurama kubbermango seitung 65 numris luggeda ja õppetab ning 288