õnneks olla, et nende politika taewas korraga põlle üsna selgeks läinud, waid et seal ikka weel pilwesi nähha ja selle eest oskawad Prantslased  hoolt kanda. Austria seitungid on ennamiste kõik, ommetige nikaua, kui suur Majestät  Wennema Keisre Herra seal, omma kohhuse  tundnud ollewad, wöeraste wasto mõtlikult  ja sõbralikult ennast näidata. Wanna keiser Willem on sest wimasest surest kurwastusest,  mis keiserliko wamiliö olnud, wägga nödrastud sanud. Surm on lühhikese aea sees, norema keiserliko wamili liikmete seas omma leikust piddanud ja temma, kui se kõige wannem, neid nende hingamise paika on piddand  saatma. Bõhmimaalt. Raske wihm. Mitmest  Bohmi maakonnadest on need üllewägga kurwad sönnumed, et neil märato raske wihm olnud, mis kõik ärrarikkunud, nende pealinna kokko tulnud. Watame siis terrawama silmaga asja läbbi, millal ja kuida se suur saddo olnud. 5. lunil, öhto kello wie aeal, olla taewa laotusest  paksud mustad pilwed üllesajanud ja warsi selle järrele ka mürristamist ja walgo heitmist kuulda ja nähha olnud, mis sure ruttuga  üllestöusnud ja ülle nende pea läinud. Hirmus ränk mürristamine, walgo heitmine, hirmus raske rahhe ja wihm jooksnud üsna lausa pilwist mahha; mis ühhe wägga wallida tormi ja marroga mödalainud; kaks tundi aega olla se hirmus ilm kestnud. Kõik maddalamad  kohhad ollid wee a! ja wessi tungis ka ellomaeade sisse ja sundis rahwast wälja kollima. Linna ulitsad on kui wäikesid jõed wallidaste jooksnud. Paljo hirmsam on se marru Walditseri allewis möllanud ja kahjo teinud. Jssiennesest mõista, on se hirmus wihm ja rahhe kõik wilja põllud ja rohtaead ärrarikkunud ja kahjo, mis ta teinud, ärraarwamata  suur. Melnikust kirjutakse 7. lunil: Eila parrast lõunat, kello kolme aeal, olli Kokortesmeri  org se koht kus hirmus mürristamine  ja raske wihm omma tööd teggid. Wälk lõi ühhe mehhe surnuks ja panni kolmes kohtas  maead pöllema. Raske saddo peksis kõik wilja põllu peal purruks ja wessi tõi sedda kõige mullaga mäggedest alla; ka mitto ellomaea  on purrustud ja löhhutud sanud. Jtaliamaalt. Wannast paawstist juttustab üks Roma seitung, mis temma wanna kullu-pea Prantsuse asjade ülle öölnud ja on wäart, et sedda lähhemalt tahhele panneme. Wanna auustuse wäärt Pius IX, on omma ollemise sees ni kindlaks janud, et ta suggugi selle peale ei wata egga sest holi, et teised, temma liggi ollejad ja teenrid mitmesuggustest möttetest seggatud. Warsi peale selle, kui Prantsuse  rigi wallitsuse muutmine, präsidentide wahhetuse  läbbi olli, on üks pralat wanna paawstile öölnud: ..Nüüd sawad Prantslased jälle Roma asjade peale mõtlema, mis peale wanna pühha issa olla wastanud: ..Minna ussun, et Prantslased  sawad parrem teggema, kui nad omma asjade peale mötlewad." Wanna pühha issa tunneb wagga hästi ärra, et Prantsuse praeguse  wabbatrigi wallitsusel mitte üht kindlat allusmüri al põlle, kelle peale woiwad julged olla. Amerikamaalt. Hirmus ilm. Newüorkist  kirjutakse: 22. Mail olli Jowas üks hirmus loduse näitus. Des Moines lõhkus torm kahheksa ellomaea ja ühhe kirriko, ning üks mees, kes parrajate wodis maas olnud, sanud surmatud. Washingtonis olla tule kere ehk tulepüks, kõik ärralöhkunud, mis ta omma tee pealt eest leidnud. Üks kolimaea sanud ümber wissatud ja kahheksa kolilast ja koolmeister  raskeste hawatud ehk piggistud, ja üks 14 aastane tüttarlaps terwe werend pennikoormat  eddasi widud ning tükkiks ja tömbiks ühhest  ärra kistud. Keota lähhedal on 8 innimest  sanud surmatud ja 300 sarw ellajast, mis pöllal sönud, tormist laiale pillatud ja surmatud. Landkastre linnakeses on wimane maea, mis seal olnud, põhjani mahha löhhutud,  kus jures ka paljo innimest surma sanud. Tule kere on ni walli olnud, et üht meest, nimmega Baker, kõige omma wankre ja hobbusega  maast üllestöstnud ja ka umbes üks werend pennikoorm eddasi mahha wissanud; hobbune ja wanker olnud purruks löhhutud, agga mees olla weel õnnelikult hingega peäsnud.  Ühhe metsa lähhedal olnud suur lammaste  karri —l5OO tükki kes tormi tullemise  peale olla unnikusse kokko hoidnud, neid olla torm maast ülles kõrgesse taewa alla töst- 200