kes Ml oli, südame kinnitust saiwad. Nenda jäiwad siis koos olewad osawötjad, weel kokku juttu puhuma ja kelle igemed juttu puhumisest  kuiwaks läksiwad, wöisiwad neid öllemärjukesega  wahel jälle niisutada. Kõikide südamed  oliwad rõõmsad, et see maja nii ruttu oli malmis saanud. .... n ... . Riast. Abilaeka tööst, Wenemaa ewangeliumi Lutteruse usu koguduste juures, aastal 1875, kõneleb Ria kiriku leht nenda: Selle kassa peakomitee, mis Peeterburgi linnas  aset, on möödaläinud 1875 aastal 51,502 rubla 3 kop. raha sissewötnud; aasta enne seda olnud 21,964 rubla 38 kop. See wähem sissetulik tuleb sest, et aastal 1874 Peeterburgis Maria kirik ehitatud ja selle ehituse  tarbeks iseäralikult 13,677 rubla 22 kop. senna pea kassasse kingitud, mis ka nende 21,964 rubla sisse arwatud oli; wöttame neid nüüd sest pea summast maha, siis on marsi aru käes, et 1875 aastal 3215 rubla 87 kop. rohkem sissetulnud, kui aastal 1874, mis siis tunnistab, et rahwa südamed selle hea asja wasto mitte ei ole külmemaks jäänud.  Palju õnnelikumad on abikomiteed ülemal  nimetatud aastal olnud, nemad saanud 17,917 rubla 76 kop. kokku, see on siis 3444 rubla 78 kop. rohkem, kui aastal 1874. Ja see rohkem sissetulik on suuremast osast Ria linnas kokku tulnud. Et ka maal rahwa  armastus oma usuwendade wasto ei ole külmemaks läinud, tunnistab seda selgeste, sest et ka säält rohkem raha kokku tulnud. Annaks  Jumal, et armastus nende wasto aasta aastalt ka ikka palawamaks lähäks ning anded  ka suuremaks kaswaksid, sest abi on küllalt  weel tarwis. Tartumaalt. Kahjust, mis hundid teinud. Tartu uus saksa seitung teab sest jutlustada, kui suurt kahju hundid nende kahe aasta sees 1874 ja 1875 Tartu sillakohtu piiris teinud ja kui palju kodu elajaid hundid äramurdnud. Ülemal nimetatud aastade sees on nemad äramurdnud 12 hobust, 29 sarwelajast,  48 warsa, 53 wasikast, 408 lammast, 11 kitse, 84 siga, 14 hane, 9 parti ja 81 ckoera. Ühttkskku 749 elajast. Köit see läbi sündinud kahju arwatakse 3955 rubla 50 kop. suur olewad. Willandist. Auuraha. Liiwimaa kuberneeri  herra on Willandi raekohtule teadaandnud,  et suur Majestät Keisre Herra kõigekõrgemalt,  Willandi linna priitulekustutaja seltsi peawanemale, herra H. Wahrhusen, üht kuld metalset iseäraliku teenistuse eest, selle pealkirjaga: „3a Stanislause paela otsas, kaelas kanda andnud. Meie rõõmustame  endid ülemaga selle antud auumärgi üle, mis see wapper peawanem ja selle seltsi juhataja, kelle tarkuse ja mõistuse abiga, nii mittu õnnetust meie linna pealt on ärapöördud  ja mis läbi meile äraarwata suur kahju oleks wöinud tulla, on saanud. Tallinnast. Päris rõuged. Kuida säält 1. Nowembril kirjutakse, on sääl arwa, siin ja sääl päris röugid näha olnud, seepärast  nõuab siis tohterdamise walitsuse osa, Eestimaa kubermangu walitsusest, et kõik Talinna  linna rahwas, nii hästi noored kui manad,  enestele laseksiwad uueste röugid panna, et nenda selle kurja tõbe eest ennast hoida. Muretsegu nüüd iga wanem oma laste ning ka pere eest, et igaühele aegsaste rõuged saamad  pandud. Peeterburgist. Konwerentsist. Säält kirjutakse seitungi ..Heroldi" läbi, et konwerents  Konstantinopolis mitte ei pea pühalikult  alustatud saama; arwatakse ka, et sääl üht awaliku protokolli ei sa kirjutatud. Seesamma seitung teab ka kõneleda, et Türgi ja Serbini poolt kedagit konwerentsi pidamise juure ei saa wastowöetud. Ka olla kuulda, et krahw Orlow ei pea mitte Jgnatjewile abiks antama. Suur Majestät Keisre Herra on, kuida „Vsal. tead.- kõneleb, 1. Nowembri! homiku  kellu kolmwerand 15, heas terwises Tsarskoje-Selusse  saanud. 3. Nowembril on suur Majestät söawägesid tahtnud ülewaadata. Need sõnad, mis suur Majestät Moskwas kõnelenud, on üle kõige suure Weneriigi rõõmuga  kuuldud ja wastowöetud. Linnade walitsused,  maapääwad, ametmeeste seltsid, kaup- 414