Perno Postimees ehk Näddalileht M SS 5872 »«"°s tPernuS, neljapäcw 1. Junil-I sastM- Ses lehhes seisad: Perno pöllomeeste seltsi prasidendi könne. Ommalt maalt: Riast: Raske rahhe saddo. Tallinnast: Õnnetustest. Narwast: Platsi sisse õnnistamisest. Kroonstadtist: Ilmadest.-- Moskwost: Kahjust, mis hundid teinud. Wilnast: Mõrtsuka tööst. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Waimolik kirri. Paawsti kirri.  Austriamaalt: Keisre reisist. Prantsusemaalt: Wäljarändajate luggu. Jtaliamaalt: Paawst Pius IX. Hispaniamaalt: Mässajatest. Uemad sönnumed. Perno pöllomeeste seltsi präsidendi kõnne 12. Webruaril 1872. III. Praegusest perrest. Tulle ja rahhe kahjude kaitsmiseks on kassad  assutud, need wöiwad siis ka kahjo kergitada  ; ikkalduse aastad wöib õnnistaja aasta parrandada ja on kahjo, kes teab kui suur ja raske kanda, kui ta agga üttewelt taewa issast on peale pandud, siis anname ennast ommetige temma targa ja ärra urimata juhhatamise ja saatmise alla: agga mönned pissukesed kahjud, mis issiennesest suremat asjagi ei olle, siiski näddal naddala ja päew päewa järrele meie kuklasse kukkuwad, meid kurnawad ja tühjaks immewad, kui seäsed, need on kahjud, mis ellu römo rikkuwad ja nende wasto tulleb meil kõige jõu ja mehhise meiega söddima hakkata. Need kahjud ei tulle agga muialt, kui omma pervest. Perre ülle kaebamesi ON paljugi perrewannemate suus ja sedda jgga maa nurkas meie issamaal. Sellepärrast õlleks  wist kül aeg, kõik wöimalikud wead ja pu- dused ülles otsida, nende juurt leida ja mönnusat  parrandamise nõu anda ja siis sedda ka kassile wötta, et meie üksinda sönna, waid ka teu mehhed olleksime. Kõige parremat algust ja juhhatust selle wiggade otsimise jures, annawad meile kül need tingimised, mis perre ja perrewannemate wahhel läbbirägitakse. Perre nõudmised perrewannematelt on: 1) suur palk, 2) hea söök, 3) hea korter, 4) kerge töö, 5) rohke prii aeg ja 6) omma molli. Perrewannemate nõudmised perrelt: 1) sönnakuulmine,  2) ussinus ja 3) truus. Waatkem nüüd need tükkid järk järgult läbbi!  Perre nõuab perremehhelt I) suurt palka. Se nimmi suur tulleb wist kül sellest,  et Eestipöllumees käes ollewa sullase palka ennemuistse sullase palga körwa seab, siis on hüüdmine suur kohhe käes. Agga, mis on suur palk ülleüldse? Kus on ta piir rublade arru järrele? Wimati luggesime..Postimehhes,"  et meie rigi perremees omma sullaötetele  lv tuhhandid rublasid palka maksab. Ja meie pöllomehhed maksawad Abja pool