numid saanud olewad: Üks rikkas päris mõisnik,  kellel niihästi Harkowi, kui Kiewi kubermangus  päris mõisad, nimega Nikolai Weodorowitsh  Wasskow, on oma ainust poega, mis temal Nikolai hobusewäe koolis junkeri nime al, kui priitahtliku Serbini maale saatnud,  kellele ta seda summat 50.000 rubla ka sa andnud, mis tema kindral Tshernäjewi katte pidand andma, mis tema jälle Weneja  Serbini ohwitseridele igaühe tarwidust mööda  peab ärajagama. Keiserlikust wamilist. ..Wal. tead." ütleb, et keiserlik kõrgus Suurwürstina Katharina Mihailowna oma lastega 18. Septembril Väljamaale reisinud. Tulekahjudest Augusti kuul. ..Wal. tead." toob neid awaliku sõnumid, kui palju tulekahjust üle kõige suure Weneriigi Augusti  kuul olnud; neid olnud üleüldse 2603 tulekahju, kellest 315 kahju seesugused olnud, et nende kahju ei ole wöinud üles arwatud saada; teiste kahju on üleüldse 7,116,731 rubla suur. Kuida tuli lahti läinud ja mis läbi kahju sündinud,  on ülesantud: Põlema süüdatud ehk selle peale arwatud on 435 korda, hooletuse süüks antakse 467 korda ja pitkse süüks lükkatakse  260 korda; 1441 kord, kus tuli kahju teinud, ei tea keegi, kust ehk kuida tuli tahti läinud. Kõige rohkem tulekahjust olnud Nishni- Nowgorodi kubermangus, 201 tulekahju; aga kõige suuremat kahju on tuli Mõskma kubermangus  teinud, kus üleüldse 74 tulekahju olnud  ja 72 tulekahju 1,178,282 rubla eest kahju teinud. Eestimaal olnud 5 tulekahju, mis 5410 rubla eest kahju teinud; Kuramaal 10 tulekahju, mis 3562 rubla eest kahju teinud  ja Liiwimaal 28 tulekahju mis 68,232 rubla eest kahju teinud. Suurwürsti reisist. ..Wal. tead." annab teada, et keiserlik kõrgus Suurwürst Auujärje pärija Tsesarewitsh 22. Septembril Kolpino jaamast ühe iseäraliku masinaga Liwadiasse  reisinud. Seesamma seitung kõneleb edasi, et keiserlik kõrgus Suurwürst Konstantin  Nikolajewitsh 23. Septembril Pawlowskist  Peeter burgi talikortensse kolinud. - Söawägede kulud. Herra Golowatshew  on seda waewaks wötnud üleskirjutada,  kui palju Weneriigi söawäed kroonul aas- tas selget raha maksma tulewad ja sest kõneleb  Peeterburgi wene seitung nenda: Weneriik  tarwitab aastas oma söawägede tarbeks palga raha ja pensioni tarbeks 227 miljoni rubla, ometige ei wöi meie siin seda silmist äralaska, et mõne aasta aea sees nüüd wiimasel aeal kõik Eüropa, söawägedliku töbesse  langenud ja igaüks oma söawägestd wöimalikult  suureks teinud, mis siis ka meie riigi walitsust sundinud suurendama, et mitte teiste taha ei jäeks. Weneriigi suurus on juba iseenesest  seesugune, et tema piirid, mis söameestega  peawad kaitstud saama, suured summad mägede ülespidamiseks tarwitab. Seda asja sest küljest järelwaadates, saab see pea awalikuks,  et Weneriigi söawägede kulu teiste riikide  wastv poolegi liig suur ei ole. Inglise riigiwalitsus tarwitab Vs kõigest oma sisse tulikust  söameeste tarbeks ja peale selle on maa kesk mere sees, kus ta söawägestd ei pruugi piiride kaitsjaks pidada. Preisimaa on kõige Saksamaaga ühes tükkis ja seeläbi ühes õnnelikus  olekus ja ei pruugi enam kui neljas osa omast aastasest sisse tulikust söawägede ülespidamise eest wäljaanda. Peale selle mõistab  Preisi riigiwalitsus seda wäga heaste nenda sääda, et tema sõawäed rahu aeal temale suurt kulu ei tee, waid ta siis raha kokku paneb, et kui kellegiga söa tülisse peaks sattuma, temal siis rohkeste raha käes, söa tarwidust muretseda.  Austria riigi politika asjad on, iseäranis  1866 ja 1876 aasta järele ja kui nüüd selle peale waatame, kuida asjad Balkani poolsaare  peal lähäwad nii kardetawaks läinud, et ta just nagu sunnitud on, oma söawägede ülespidamise eest enam wälja andma, kui Preisimaa.  Et temal ka wäga palju teisi wäljaandmesi,  siis ei wöi ta mitte rohkem, kui wiet osa omast stssetulikust söawägede ülespidamiseks  pruukida. Meie suure Majestäti tahtmine  on kül, söawägede kulu wöimalikult mahendada,  aga ometige jääb ta ikka suureks. Weneriik pruugib oma söawägede ülespidamiseks  aastas rohkem, kui wiina aksi raha sisse tuleb ehk teise sõnaga öölda, kolm künni neli kord rohkem, kui see kahju, mis tuli üle kõige Weneriigi aastas teeb. Meie söawägede kulu on mööda läinud 16 aasta sees 44 protsenti suuremaks tõusnud, kus juures meie aga ei 362