ikka omma kolide ja koli öppetuSte'eest hoolt kannaks ja issi ühhel melel õiguse tee pea! eddasi lähhäks. Könne. sai pässuna  mango al se .laul: -Sõtta nüüd Issandat  ! wäggewat kita" . lauldud. WM tulli piddo söök, kus Baroni herra iöst jälle omma perremeestega lõunat söz» Umbes,  kaks sadda innimest ollid laudas, kuus toapoisi  kandsid kallid sögid lauale ja Baroni proua olli issi tallitamas. Sögi aeal olli paljo kallist - jodawat. wina laual ja Baroni herra jõi kõige essite meie kalli Keisri ja temma  sure suggoseltsi terMseks, mis peale kõik hurra hüüdsid, ja kõige walla perremeeste terwiseks, mis perremehhed nendasammoti teggid.  Sögi aeal mängisid musekandid» Nenda turis se piddo, kus herra, proua ja lapsed kõik küllaliste seas ollid, kuuni õhto kello küm? neni, kus wastastiko mönned könnsd said rägitud  ja ühhes koos kõik öllut, möddo ja siggarid  prukides waggs rõõmsad ollid, Dhtul ollid kõik maead tulledega walgustud ja mõisa õue peal pöllesid mitto saddcr tuld kirjo latrite sees. Öhto kello 11) sowis Baroni herra köitile head ööd ja. selle järvel läksid kõik piddo wöerad  rõõmsa süddamega iggaüks koeo, egga sa sedtza lahket ja römoliko wastowötmist omma ello aeal mitte ärrauNNustama. Teisel päwal ollid kõik walla kehwad ja waesed innimesed kokks kutsutud ja need said ka iggaüks omma jaggo. / Noh, armas Postimees! ütle nüüd ommetige,kus  on üks teine herra, kes omma perremehhi>  ja üks wald, kes omma herrat on nenda auustanud? Meie sowimine õlleks, et iggal pool üks nisuggune wastastiko armastus ja luggu piddamine wallitseks, kui siin. Z. J. Ommalt maalt. PernVMsatt. s 2 5 aa sta se tenis - tuse Hiljvti konnelesime Zürri Eschstammi truist tenistusest ja temma ZubeLL piddust, tänna tome kirja mis wanna Kiwwiarro  Kustas meile satis, kasa ja temma könneleb  ka ühhe kubja 25 aastase trui tenistuse Zubeli piddust. Meie ei tahha omma tarkust senna wahhele toppida, waid lasseme tedda räkida- - „Olgo MMMens mis seisusest tahheö ehk ka ammeks wis tahte nimme al, kui agga mees selle jurss tpu ja ustaw, siis aüustawad tedda temma üllemad ja wannemad» Testama kirrikomöisa  kubjas, Otto Rispel, sn 25 aastad järge möda sedda ammetid ksige suremas truuses  piddanud ja selle aea sees, on seal Nelli öppetajat olnud ; iggaüks on temma Lenistusega rahhul olnud ja tedda, kui üht trui meest ar? mastanud ja auustanud. Midda kauem üks innimene ammetis on, sedda ennam paistab temma tryus ja hslslik amcketi tallitus wälja, ja sedda on ka praegune öppetaja Kristiani ärranäinud ja püdis ommalt poolt temmsle selle eest üht römo pawa kehha ja tedda nenda auuftada. c Pühhapäwal, 10. Mail teggi õppewja üht piddo päwa omma ausa kubja auuks ja kutsus seks päwaks kokko: kõik kirriko wõõrmündrih, koolmeistrid, kirrikowalla perremehhsd ja Kasina  ning Testama wallawannemad (wimane ei olnud mitte tulnud, kes teab mikspärrast mitte) lõuna sõmaaeaks ennese jure wõeraks ja olli selle piddo sömaaea tarbeks kirriko mõisa saalis suur pik laud kaetud, kus öppetaja issi omma prouaga, kubjas Otto Rispel omma abbikasaga ja teised kutsutud wöerad Lauda istusid lõunat wötma, ning parrast ka klaas õllut kubja terwiseks  jõid. Õlle klasisi kokko lües piddas öppetaja üht kenna piddo könnet. Peale söma pannid iggauks siggari pöllema, mis öppetaja ka senna olli murretsenud ja siis läksid pöldusi watama, mis kubja juhhatuse ja üllewaatmise al põldude parrandamisekö tehtud. Kui sealt jälle taggasi tullid, palluti wöeraid ueste lauda istuda ja siis kanti kohwi tassid ette, mis wälja rübata palluti. Sellega malmis sades, panni iggamees jälle siggari Wtsma ja aeas maggust jutto, mis läbbi aeg lõbbusaste käest kaddus ja öhto kätte jõudis, kus igga pallutud  wöeras piddo andjat herrat ja kubjast tännades Zummalaga jättis ja koeo pole ruttas. Öppetaja olli kubjale temma aupäwa mälkestuseks  üht klaasist õlle kanno, höbbe kanega kinkinud. Nenda on siis ikka need aupalga wäärt, kes truid ja holelikud ommas ammetis... 171