wallitsuse mehhed wMraste tuld annud, et pissut  neist järrele janud.. Mitme kohha rahwa kassi, kes mitte Karlistlaste pole hoidnud, põlle ka hästi käinud, nende ellud maead sanud tuhha unnikuks tehtud ja issi ennam ehk wähhekn wangi wöetud. Baionnes olla jut rahwa käes jooksmas, et Karlistlased jälle Katalonies 235 wangi, mis nad kindral Nouwilas'e tiwisionist wangi wotnud, mahha lasknud. Kölni seitung könneleb ka ühhest hirmsast tööst, mis Karlistlased, peale selle, kui Kuenka linna olla ärrawötnud, seal jälle teinud, kellest uks magistradi kohto lige nenda kirjutab: Sealadne  piiskop, kes üks wägga auuwäärt mees ja ennast omma ammeti wäärt üllesnäidanud, olla Donna Blankat nende pärrast, kes temma jure warjo pöggenenud, armo pallunud. Don Alfonso abbikasa, ei õlle agga temma palwet kuulda wötnud, waid olla neid hattastamata sönno temmale wastuseks andnud: ..Olle agga sinna rahhul, et sinnüga otse seddasamma ei sünni, kui nende teistega." Amerikamaalt. Hirmus marru. Newüorkist kaevatakse lõ. Zulil, et üks hirmus  torm ja marru seal wägga suurt kahjd teinud ja suurt wee upputust tonud, mis wägga paljo maeasid, teesid ja sildu ärrarikkunud. Raudteed ja jama maead olnud süggawas wee sees, sillad olla wessi pealt ärralöhkunud ja sured kiwwid teede ja maanteede peale werenud.  Woodsruni ja Samilruni maakonnades olla sesamma marru mässanud ja upputust teinud, agga hukka sanud innimeste arru olla: wiiskümmend innimest olla seal surma sanud. —Hiljemad sönnumed, mis sealt tullewad,  selgendawad asja, kui laialt wee upputus  üllatanud. Pitsburgi ümber on 25 pennikoormad  lausa wee al seisnud; pea linna jaggo, mis kõrgema ma peal, jänud putumata, agga allewid on koggoniste rikkutud. Kõige raskemat koormat on Allegani lin piddand kandma, seal on wessi 20 jalga kõrgeks tõusnud  ja peale kahhe saea innimese on wee surma  surnud. Se hirmus marru on minnes ka Ohiust ja Kentukist läbbi läinud ja selle tee peal raudteed, sillad ja wilja põllud ärra- rikkunud. Raske nuhtlus, mis selle rahwa peale tulnud! Intressi pabberid. Rigas, 30. Julil 1874. sprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.»  rudiõprots.  rigi pankpilletid „ I. jau wöidopabberid 173 „ 11. „ „ ....... „ Liwima pantkirjad ülles ööldud.... 100 „ „ „ ülles ütlematta . „ Kauba hinnad. v-linno, perkpund rubla. Hoows-v-linno, perkpund „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad ..... „ Nissud, tsetmer H „ Rukkid, kui head „ Odrad, kui nendasamma ? „ Kaerad... Hea möi maksab leisik „ Kartuhmlid üks wak 60 kopp. Punnane sool 840 „ Walge 5001... 7 rubla. Heringad makswad püt 15 „ Wäiksed heringad 10 „ Räimed makswad .12 „ Kimmi söed püt kopp. Raua leisik maksab .'... 130 „ Tubbaka leisik maksab 220 „ Muidogi teada, on need hinnad keige parrema kaubade eest. 255 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Keiserliko Perno linna wogtei kohto polest antakse  seläbbi teada, et kõrgest au ustud rae kohto kässo peale 15. Julist 1874 M 1377, ärrasurnud Mihkel Simmi parralt, Perno Nia allewi 11. kwartalis M seisaw kruntplats, selle peal seisawa maeadega awwalikult peab ärramüdud  sama ja wäljapakknmise päewad on 18. 21. ja 23. Oktobril s. a., neljas ja wimaue termin agga, kui sedda peaks nõutama 24. Oktobri 1874 peale kinnitub ja samad siis kõik, kes sedda kruntplatsi osta tahtwad, kutsutud nimmetud päiwil  ja iggakord lõuna kello 12 selle kohto ette tulla, omma pakkumist ja üllepakkumist kulutama ja peawad siis otama, mis jure lömise polest saab mõistetud. Mis Lingimistega se wäljapakkumine saab ollema, on selle kohto kantseleis nähha. Pernus, wogtei-kohtus, 18. Julil 1874. Oberwogti assemik. raeherra D. Nagel. M 362. Sikkertäri assemik H. Berg. ?