käega äre peale mõnda tähhendust üllesmärkinud.  Peale selle, kui keiserlik kõrgus Kremli lossis priistiko otti wötnud, on temma Strastnoi  - kloostrisse läinud, kus kloostri üllemad nonnedega temmal wasto olnud, olla sedda klooStert läbbi käinud, sealatseö kirrikus koori laulo pealt kulanud ja wimaks üttes kirriko torni läinud, kust ta ülle kõige Moskwa linna, ni kaugele, kui silm ullatand, on wadata wöinud;  kello wie aeal sönud suur keiserlik kõrgus ertshertsog surema söameeste ja linna wannematega  ühhes Patrikejewi wöeraste maeas lõunat, kus siis temma terwiseks klaasid kokko lodud, mis peale ta olla süddamest, selle üllewägga  söbraliko ja lahke wastowstmise sest tännanud, ja öölnud et se iggaweste temma metest  ei sa unnuma. Peale soma olla kõik se seltskond omma sure küllalisega Neshkushki aeda sõitnud teewet joma, sealt olla ertshertsog otse Peterburgi raudtee howi sõitnud, kust ta öse, kello pool üks, Peterburgi sõitnud. (M. saksa s.) Õnnetusest mürristamise läbbi. Juli kuu 15. päewal on wägga raske, mürristamine ülle Moskwa linna läinud ja pitkne ka kaks innimest surmanud ja kolmat  wiggaseks lönud. Essimese suretükki prigade kommandant, obrist Hermes, olla kello 12 aeal omma telgis olnud, kui mürristamine hakkanud, Et temma agga seal lähhedal seisawa  ma ea haknad näinud lahti ollewad, olla ta telgi alt wälja tulnud, omma adjutandile ütlema, et ta haknad lasseb kinni panna. Selsamma! silma pilgul kähwatanud walli mürristamine ja pitkne lönud tedda omma telgi ukse ees mahha. Teine pitkse hoop on üht soldatid tapnud ja ühhe teisel möllemad käerandmed  ärra purrustanud. Jaroslawist. Hirmsast mõrtsuka tööst. Moskwa saksa seitung könneleb ühhest  wägga hirmsast mõrtsuka tööst, mis Jaroslawi  maakonnas Nowlenski küllas olnud. Üks armo leiwa peale, pensioni peale lahti lastud ammetnik, nimmega Arhangelski, kes omma abdikasaga Sinowjewi mõisa peal wallitsejaks  olnud, ellanud seal wägga waggusalt ja rahhulikult, ei piddanud wöeraspiddusid egga muido sesuggusid piddu paiwi, mis neile suurt kullu okeksid teinud, ei piddanud nad suremat perret, kui üks tüdruk ja siis olla ka üks nende suggulastest nende jures ellanud. Rahwa arwamise järrele, on Arhangelski ommale  musta päewa tarbeks widdagi taggawarrakS  pannud ja se..must päew" tulli äkkiste  ja otamata nende peale; sest 26. Junil s. a. leitud neid möllemaid ärrakäggistud. Se põlle raske olnud nende maggamise kambri sada, sest et hakken kuigi kõrge põlle. Nende suggulane magganud kaugel, egga põlle sest karrast middagit kuulnud; üks tüdruk sealt küllast, olla neid surnud leidnud. Arhangelski abbikasa leitud pörmandalt maast ja kõigist nähha, et ta mõrtsukatega kaua müsselenud ja neil temmaga paljo teggemist olnud; nad toppinud temmale esmalt ühhe kätterättiko kurku ja siis parrast olla nad tedda ärrakäggistand.  Arhangelski issi, kes alwatuse häddas  olli, põlle wist wöinud wasto hakkata; tedda olla nad wist maggades ärrakäggistanud;  ta olnud sohwa peal; wist põlle neil temma kallal ka suurt waewa olnud. Tubba, kus se hirmus töö ärratehtud, leitud puhtaks risutud; kui paljo, ja mis sealt wöetud, on teadmata, sest et kegi ei tea, mis neil seal wötta olnud. Mõrtsukad, kelle jälgi tünnini kussagilt leida, põlle muud märki mahha jätnud,  kui ühhe peitle. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Karlist! aste hirmsast  tööst ja kolledast söapiddamisest, hakkawad  ka Saksamaa seitungid pöllastades könnelema  ja nimmetab sedda ennam mõrtsuka tööks, kui söapiddamiseks, isstärranis sepärrast,  et nemmad neid õnnetumaid, kes nende katte wangi sattuwad, mahha lassewad, otse kui olleksid need, need kõige suremad süallused, ehk kurja teggiad. Ühhes söas, kus ühhelt ehk teiselt poolt mehhed wangi sattuwad, samad  ausaste üllal petud, nenda, et neil ei misgi ülle kaebada põlle; agga Karlistlased lassewad neid kui kärblast mahha. Ons se nüüd kellegi ristiinnimese töö? Kõige selle söapiddamisel ja rahwa hukkamisel, on pärris jesuitide hais jures. Jesuitid nimmetawad 253