woi mitte, kontsili peal ette tullewad asjad seitungidesse üllesandnud. Üllekulamist wanna paawsti jures ei wlle, waid kedda ta kord süalluseks  arwab, se peab ka süalluseks jama ja trahwitud sama» - Nüüd s» agga Romast wäljammstetud sikkchtär, selle assemel, et sealt piddi wäljaminnema, senna Baieri savikuks seatud. Seal ta nüüd on! Wanna paawst tahtis temmast lahti sada ja nüüd peab ta ni saggedaste kui rigi asjad tarwitawad, tedda omma juttule wötma. Kas ei pea seal paawsti südda tuld süllitama? Kardinal Hohenlohele, olla wanna paawst isstärraliko käsko andnud, ennese ülle walwata, Wga kõigest W, mis kontsilis ettetulleb, sönnakest kellegile, teaya anda. Paljo pühha mehhi on praego Romas koos ja kus neid rohkes te, seal peaksid kõik asjad waggusi tallitud sama; agga wotta nappust!  wanna sarwiline on nende seas wägga holas üht ja teist tagga torkimas ja tüllisse aeamas. Jago kus nad on, meie tahhame eddast mlnna. Mönnesuggused sönnumed. Kihwti surm wärwi läbbi. WannemaMe  ja laste kasvatajatele ei woi kül mitte saggedaste küllalt mele talletud sada, et wärwi kastikesi, kellega issiärranis linnades koli-lapssd  maliwad, wähhema laste eest peawad hoidma,  sest et issiärranis rohhelised wärwid kihwtised  on. Et nad kahjolised, sedda näitab allamal seisaw luggo, mis wäljamaal sündinud.  Üks poolteist aastane lapsokene sanud ühhe warwi kastikese kätte, wötnud sealt üht rohhelist wärwi wälja ja pistnud ni kohhe suhhu, kellest ta pole olla nelanud. Lühhike aeg parrast sedda hakkanud lapsuke kangeste oksendama ja enne kui tohter senna jõudnud, olla kihwti wäggi jubba lapse sees wöimust wötnud ja heitnud monne tunni parrast kange wallo al hinge. Pallume siis lastewannsmaid  wägga süddamest selle ülle walwata et lapsed ommas rummaluses mitte warwide liggr ei sa ja issiärranis on rohhelised wärwid, olgo neil nimmed, mis tahhes, ennam ehk wähhem kihwtised, kus ello kartust jureö. Aeawiteks. Ühhel õhtul olli ühhes külla kõrtsis hulk mehhi koos, üks kitis üht ja teine teist asja; wimaks ütles üks teiste seast: „Kullamehhed! Minnul on üks wägga hul habbe lõua al, kül ma aean tedda noaga ärra, ollen ka wahhest  jurikadega wäljakiskunud, agga ta kaswab  ikka jälle ja torgib wäggal „Walle", hüdiö üks teiste seast. ..Ms tapsin minnewa süggise sure sea ärra, wötsm pallawa weega karwa mahha ja teggin puhtaks,  pannin siis aita lae alla rippuma, kus ta mõnda näddalat rippus, agga ta! ei kaswanud  mitte üht karwagi ennam peale." 87 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 7. Märtsil 1870. Teadaandmised. Perno kassa-kollegium annab seläbbi teada, et köit sõitmine, olgo wankrega, reega woi ratsa ja nendasammoti ka käimine, linna jaust möisade metsades muial koggoniste lubbatud ei olle, kui agga ükspäinis, seks lubbatud tede peal. Need on agga ükspäinis sest ketust wäljas, kellel raemöisa  metsadest raitud puid wäljaweddada ehk Heino tua on, ehk issiärraliko lubbakirja läbbi seks lubba sanud. Peruus, kassa-kollegiumis 12. Märtsil 1870. -N 66. 3 Kõiki neid kes kassarmute ja mude kortre-kollegiumi  maeade jures ollewa peldikute puhhastamist ennese peale tahtmad wötta, kutsutakse 26. Märtsil öhto kello wie aeal kortre - kollegiumi jure omma küssimist küssima. Pernus, 13. Märtsil 1870. Kortre-kollegiumi herra Reinhold Barlehn. -N 45. Kirjutaja Amende. Z Reio wallawallitsuse polest, mis Perno makonnas  ja Perno kihhelkonnas, saab teada antud, et endine Reio-Rae kõrtsi rentnik Tomas Lentsu konkursi alla on langenud, ning kutsutakse keiki, kellel nimmetud Tomas Lentsu käest middagi sada on, kolme näddala aea sees, se on künni 25. Märtfi ku päwani 1870 sia kohto ette omma wölgastd üllesandma, selle maenitsusega, et pärraft sedda seätud aega keddagit ennam ei sa . kuulda wöetud, ning kellel peaks , middagit Tomas Lentsule maksta,  ehk temma asjust käes ollema, sellesamma üllemal nimmetud aea sees siin üllesandma ehk sawad nemmad kui wöera omma salgajad, seaduse