saab kokku tulnud ja asja ülekuulanud. Walla kohus ei wöinud aga asja seletada, waid meest saadeti wangi wiisil Pernu sillakohtu kätte. Sillakohus aga saatis mehe, peale selle, kui nädala päewad Pernu wangi kojas oli istunud,  Willandi kohtu kätte, kus ta nüüd raud ristide wahelt wälja waatab ja oma teenitud palka ootab. Jah, kes tegi? Ise tegi! Oleks ta oma südame üle walitsenud siis ei oleks kadedus ta üle woimust saanud. .. ü. . Ülekohus ei seisa kottis. Wäga sagedaste on seda olnud, et õigust seepärast kinni kaetakse, et ülekohtule ruumi anda, ehk: õigust pannakse toapoisiks ja ülekohut herraks, ülekohtul on kõiksugused wöimused ja wäed, aga õigusel muud midagit, kui et peab pealt waatama. Sellega ei taha mina seda mitte õölda, et asi igalpool nenda on, et mitte, aga siin meie rahwa juures on lugu kül nenda, sääl ei ole õigusel suurt tegemist, ülekohus on igal pool pöegeti ees ehk esimene mees platsis.  Kui seda ükspäinis talurahwa juures oleks, siis wöiks õölda: talurahwas on rumal ja rumaluse pärast teemad nemad nenda, aga oleme ometige leidnud, et ka koolitud mehed, kes koolis niihästi waimuliku, kui ilmaliku tarkust õppinud, wäga suured õiguse põlgajad  ja ülekohtu kumardajad on. Noh, löppetame  oma eestkönet ja alustame oma juttu: Selli maldas ehitas üks talluperemees oma maa peale uue elu toa ja teised soowisid, et ta peaks senna ka üht wäikest poodi külge ehitama,  et wahest ka mõnda asja lähemalt saada oleks; peremees ei olnud ka just selle wasto, waid tegi, mis soowiti, pood sai malmis tehtud  , ka pandendid kauplemiseks malmis muretsetud  , kaupmees malmis tellitud ja kaup sisse pantud; kõik oli wäga hea; aga et peremehel  midagit kahju karta ei saaks olema, andis ta oma maja assekurantsi ülesse ja kaupmees  tegi oma kandadega otse sedasamma, mis kõik lahkeste wastowöeti, aga ei tuurinud kuigi kaua pärast ülesandmist, see oli 31. Jaanuaril  õhtust ööd, hakkas pood seest põlema, mis suure waewaga sai ärakustutatud. Siin ütleb  wahest mõni, noh, mis sest wiga, kaua ehk lühike aeg, kui õnnetus tuleb, siis peab ju assekurants kahju tasuma; ega keegi tulekahju  igatse ega himusta. Aga pidage nattuke kinni ja andke nattuke aega, ehk oli sääl wast muud wiga? Kaupmees oli omad kaubad 27W rubla eest ülesandnud, aga kuida räägitakse, ei ole tal neid nii palju olnud ja mis pidi ta nendega ka maal niipalju tegema, sest sääl ostetakse  ju pisut; linna paikus on ise asi; maal pole muud tarwis, kui nattuke rauda, tubakast,  tule eli, tule tikka j. n. e. harjuksed kauplemas  ka omast kohast. Kus juba 2780 rubla eest kaupasi on, sääl peab neid juba kaunis lasu olema. See pettus on aga awalikuks saadud ja järelwaadates ei ole poolt osa säält leitud, mis üles antud. Auus kaupmees püstetud  ka marsi lukku ja riimi taha, kus nüüd ootama peab, mis lahti laskmise pärast saab mõistetud ehk kui kaugele ta teekond saab ulatama.  Kust tuli lahti läinud, ei ole tänini meel teada. Eks ole nüüd tõsi, et õigus toapoisiks  ja ülekohus herraks tõstetud. J. K. Peeterburgist. Türgi asjust ütleb seitung  ..Neue Zeit" Wiini linnast järgmesi sõnumid  telegrahwi läbi saanud olewad: Siin kõrgema seisuse sees olewa rahwa käes on sultani  haiguse üle selged sönumed ja nende järele  olla see tõsi, et sultan meelest segane olla. Haige sultan peab alati pahane olema, lahket  nägu ei pea iial enam nähtama. Omad naesed hoida ta lukku taga ja kanda wötme omas taskus, et nad kellegiga kokku ei pea saama.  Tohtred, kes Abdul Hamid tema patserimise  tee peal ligi käisiwad, ütlewad tema juures neidsamma tõbe märkis: tähelpannud, mis Muradil olnud. Edhem pasha mängib nüüd kui isewalitseja, otsekui ei oleks saal midagit  riigi saadust ega põhja enam, kelle peal kõik walitsus seisab; wanad Türklased soowiwad  wäga, et Mahmud Nedim, kes sest aeast saadik, kui Abdul Aziz trooni pealt langes, Tshesmes wangi pölwes oli, tema asemele saaks pandud; teised andwad jälle nõu, et Reuf pasha ülemaks ministreks saaks pandud ja Damad Mahmud püüab seda ametit jälle enese kätte saada, ta ei olla aga mitte rahwa meele pärast, n'ad ei armastada teda mitte. Türgi asi on igatpidi põlastamise wäärt; riigiwalitsusel  täielik raha puudus ja otse nendasamma  suur puudus riigi asjade tallitust juhatust  poolest. 85