§l2 Kõik näituse peal äramüüdud asjad  , mis aga § 9» järele näituse pealt enne lõpetust mitte ära ei wiida, saawad ühe sedeli läbi/kui müüdud tähendatud ja langeb nende eest saadud hinnast 5 protsenti näituse kassa kasuks^ Z 13. Komitee hooleks jääb selle üle otsust  anda, missugused asjad näitusele wastu saawad wöetud ehk mitte. Auupalkade kuulutused saawad niipea, kui wöimalik, ka wälja antud. Omalt maalt. Liiwimaalt. Lõikuse ja maasaagi lootusest kirjutakse Tartu saksa seitungi läbi kesk Liiwimaalt: See hirmus palawus, mis siin meie juures nii kõrge pulga peale tõusis, et keegi enam ei suutnud waljakannatada, on nüüd mõne kena müristamise wihma oo järele paraja seisu peale läinud, nenda, et meil nüüd 15 —17 kraadi sooja on. Selle kena wihma  järele, on ka meie wilja põllud ülemaga uhkeks ja meie maasaagi lootus suuremaks läinud; süda hüppab üsna rõõmu pärast, kui näeme, kui uhkeste kõik kaswab, mis mahakülwatud.  Odrad on ütlemata kenad, kaerad enam ehk wähem parajad, linad jälle õige uhked  ja kartuhwled lubawad rohket annet. See röömulik asi paistab aga enamiste mõisa pällude  pealt silma, sest et need 7ma ja 6ma nädala sees külwatud. Ühel mõistlikul ja tähelpanijal  peab siin juures mägise see küsimine keele peale tulema: ..Miks ei küli üks taluperemees  mitte wara?" Küsid sa ühe ehk teise taluperemehe käest, miks ta seda warem ei tee, siis antakse enamiste ikka seda wastust: ..Jah, meie põllud ei salli warast külwi", ehk ka: ..Mino isa ei ole ka mitte warem külmud." Oleks tõeste parem, kui mõned auusad mehed,  kes meie Lätti rahwa teskes teada tahtwad,  et nemad sääl on ja iseenesest suurt lugu pidawad, pisut rohkem oma wendade elu peale mõtleks ja neile soowiks, et oma põllu harimise  ning külwamise poolest edasi saaksiwad. Otse Lätlaste juures nende põlluharimises jääb palju soowida, mis sääl weel ei ole. Mis aitawad  kõik põllumeeste seltsid, kus wäga häid ja tulusaid ning kasulikuid öppetusi antakse ja ka ühest suust wasto wöetakse, kui neid ei sa täidetud ja nende järel tehtud, waid soowimine  paljaks soowimiseks jääb? Kõige wähemast  siin Ruhja ümberkaudo, ei ole seda wähemadki  paranemist põlluharimises  rääkimata  olgu piimatallituses weel näha, waid koi? lähäb oma wana moodu edasi, mis jo palju lõbusam ja kergem, kui uue moodusega hakkatust teha ja sellega ennast waewata. Kui siin Eesti jauskonnas, ka mõned taluperemehed juba mõnes asjas hakkatust teinud, uue mooduse  järel oma maid harima, siiski on neid alles wäga wähe ja hulga seast otsida, suurem osa ei taha weel omast manast isa - isast wöetud  pruuki mahajätta. Noh! eks aega mööda asjad käiwad; mis täna weel ei ole, woib Home sündida. Riast. Keisre Herra reisist. ..Wal. tead." toob omas uuemas numris, alamal seisawat,  Helsingist saadud telegrammi: 4. Juulil: Suured Majestätid Keisre Herra ja Proua, wötsid tana jumalateenistusest, mis pallee-kirikus peeti, osa ja läksiwad lõuna kello 1 auuro laewaga ..Aleksandria" Sweaborgi, kus suur Majestät Keisre Herra, söawägede munserdamist ja sääl sadamas olewaid soomus laewo jarelwaadanud. Ohtu saamad suured Majestätid ja keiserlikud kõrgused Soomemaa kindralkuberneri juures peetama palli pidust osa wötma. 5. Juulil: Suur Majestät Keisre Herra sõitis täna homiku raudteed kaudu Tawastehusse,  sääl olewaid söawägesid läbiwaatama ja tuli pärast lõunat kello 4 jälle Helsingi linna tagasi, mis peale suured Majestätid Helsingis walmistatud rahwa pidust osa wötsiwad ning öhto kello 8 keiserliko jaht laewaga ..Dershawa"  Peeterhowi tagasi söitsiwad. Suurwürst Auujärje pärija Tsesarewitsh oma Prouaga wad paariks pääwaks weel Helsingi linna jääda. Suure Majestätide reisist. Suured keiserlikud Majestätid Keisre Herra ja Proua, ning keiserlik kõrgus Suurwürötina Maria Aleksandrowna, Edinburgi hertsogina, on, kuida ..Wal. tead." kõneleb, keiserliko jaht laewaga ..Dershawa", 6. Juulil, pärast löu- 245