jõudnud arra odata, sest nenda kui ta läinud, nenda ta kaddunud ja ka middagit karra põlle kuulda olnud, olla ta omma teise tütre Waösiljewna  alla saatnud, kes küünla tullega treppist alla läinud ja ni pea kui ta kögi uksest sisse astunud, olla ta tuttawa raud kangiga ühhe hobi käe peale ja teise pähhä sanud, nenda et ta ka, kui surnud mahha langenud ja sure heälega  kissendanud; just selsammal silma pilgul olla ta wöerastüttar Gramowski köki astunud ja kui ta mõrtsukat, kes praego Wassiljewnale ta hobi olli andnud, olla näinud, kissendanud ta: Kurriwaim mis sa teed? —.Tal põlle aega olnud, korda ümberwadata, kui mörtsuk ka temmale selle hobi pähhä olli andnud, et pea-aio wälja pritsinud. Mörtsuk, kes wist olli arwanud, et nende kahhe wimasega, ta mahha lömise töö otsas, läinud köki omma seltsimehhe jure, kes seal üht kasti olla lahti murdnud ja asjo otsinud, mis kasa sünniwad wötta. Selle wahhe aea sees olla agga Wassiljewna proua toibunud ja omma wimast rammo kokko wöttes ülles omma emma jure läinud, ja selle hüüdmisega sisse astunud: armas emma, panne uksed kinni, meie maeas on niörtsukad! Sedda kuuldes olla wanna proua wägga kohkunud  ja hakkanud toa-ust seetsepoolt kinni rammeldama. Nüüd selle wahhe aja sees olla ka soldat Smirnow omma tuppa karra kuulnud,  ta olla tahtnud watama minna, mis se kärra peaks tähhendama. Ni kui ta wöörusesse  astunud, olnud üks neist mõrtsukatest wööruses  ees, wist et tal nöu otti õllesse tubbadesse  minna watama, kas sealt rohkem leiaks, olla ta omma kangiga soldatile pähhä anda tahtnud agga hoop läinud seina peale, soldat karranud kangisse kinni ja tõmmanud sedda ta käest ärra, agga ommetige olnud mörtsuk ni paljo tuggewam, et ta soldati mahha röhhunud  ja issi kaksite selga istunud. Kangi kinni hoides, olla soldat omma naest hüüdnud ja käsknud kirmest tua, ja mörtsuk hüüdnud jälle omma seltsimeest ja käsknud nugga tua; teine olnud agga kramimisega ni kibbedaste ammetis,  et põlle tahhele pannud, et teine tedda hüüdnud. Wimaks, kui mörtsuk olli ärranäinud,  et assi pahhaks lähhäb, sest et kang, temma söariist, soldati käes karranud ta teise pealt ülles, kutsunud teise ka kögist ärra ja läinud omma teed. Selle peale läinud Smirnow kööki ja kui ta sealt need surnud kehhad leidnud, jooksnud ta kohHe naburi jure teatama, kuida luggu nende jures olnud.  Sealt andnud nad sedda ka politsei kohtule teada ja teisel hommikul tulnud ka politsei  ammetnikud senna asja ülleswötma. Hirmus  inneto olnud, kuida nad kõik nelftHrrnud kehha leidnud pörmandal maas ollewadhWörtsuka  riistad: raud kang, mis peale 46 naela raela raske, ja suur terrawa otsaga kögi nugga,  mis nad ka senna unnustanud, olnud surnute  körwas. Hawatud Wassiljewnast tõdetakse  meel asja sawad, se on: temmast tõdetakse,  et ta ellusse jäeb. Kes need mõrtsukad  olnud, se jäeb ühhest aeast weel üksi Jummala  teada; agga politsei katsub ka ommalt poolt holega ja mässimata, kas ei peaks nende jälgi leidma ja neid kätte sama. Na wäljapoolt  madara, ei woi kül kegi öölda, et se wamil  peaks rikkas ollema ja et wäljaspoline illo mõrtsukaid ahwaldanud, rahha otsima ja sepärrast  siis ka nii rasket mõrtsuka tööd teinud. Ärra põlle mõrtsukad suremat winud, kui maea sullase kassuka, mis umbes 14 rubla wäärt ja monne mu tühja asja, mis nad kögi kastist  olla wälja wötnud. Need allalised hirmsad asjad, mis nüüd mailmas sündinud, tewad süddame wägga kurwaks ja isstärranis weel sepärrast, et sesuggused hirmsad tapmised, risumised ja kõik suggu Margused kesk risti /rahwa seas ärratehhakse ja innimene innimest nago seäske ehk kärblast ilma wärrifemata mahha lööb. Kül saab nihästi kolides kui kirrikutes Zummala kässo sönna ärraselletud, agga ükski assi ei tahha awwitada, ükski manitsus  ei tahha möduda. Parrandago Zummal  issi sedda, kus innimeste jõud nödder on. Ommalt maalt. Ikiast. Hispania kunningas. Riast kirjutakse 30. Januaril: Tänna toi telegrahw meile need sönnumed, et Hispania kunningas ennast olla lahti oölnud, jättab Hispania troni ja kroni senna samma paika ja lähhäb Jtaliamale  taggasi. Sest sadik, kui kunningana Jsabella  sealt sai wälja aetud, ei olle seal rahho olnud, waid allalised mässamise ja müllamise 62