ned linna meeste-koori liikmed mõnda armast ja kena laulu. Pärast seda oli ka klaaside kõlinat kuulda, mis selle majas elawa rahwa terwiseks said wälja joodud. —r — See oli Sauga walla Riddalöpa küla koolimaja  õnnistamine, kellest siin täädust antud; aga kuida kuulnud oleme, on ka Tammiste maldas uus koolimaja sisse õnnistatud, kelle üle aga meile meel täädust ei ole antud. Nii paljo on meil tääda, et sääl uus koolimaja ehitatud, aga millal ta malmis ja sisseönnistatud,  on meil täädmata. Riast. Surma sönumed. Liiwi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri herra, hobuse  wäe kindralleitenant würst Peter Romanowitsch  Bag ralion, on 17. Jaanuaril  , homiko kello 4, Pesterburgis ühe rinna haiguse läbi, siit maailmast oma igawese rahu sisse äraläinud. Libawist. Laewad wangis. Säält kirjutakse  10. Jaanuaril: Umbes nädala pääwad on meie sadam jälle likuwat jead täis, nenda, et walmiS laditud auurolaewad Zaritza, Balder,  Wido ja paron Hambro aega peawad ootama, mil sadamast wöiwad wäljaminna, ja auuro-laewad, kelle seas laew Rolf on, ei pääse sadamasse, waid peawad wälja pool ootama mil sisse woiwad tulla; täna on meil põhja loodetuul ja üks graad külma. Peeterburgist. Türgi asjust. Üks Peeterburgi seitung kõneleb sest, kuida asjad praego Türgimaal olla ja tähendab iseäranis, et Inglise riigiwalitsus krahw Andrassi poolest,  Türgi riigiwalitsuse asjusse putuwad saadust  wastowötnud, mis üle Inglise seitungid hakkatuses suurt kära tegid, nüüd aga koguni teist laulu laulwad ja arwawad Eüropa rahu pärast seda hädast tarwis olewad, Türklasele tarwiliku säädust ette panna, kuida tema mässama  maakonnades jälle wöib rahu kätte saada ja kuida tema praegune mässaw rahwas edespidi  rahus ja sõna kuulmises saab elama. Eüropa rahu teha seda riigi walitsustele kohuseks,  temale saadusi ette kirjutada. Suurwürst tagasi. „Wal. tääd." annab tääda, et keiserlik kõrgus Suurwürst Nikolai 10. Jaanuaril oma järelwaatamise reisi pealt, hea terwisega, jälle Peeterburgi tagasi tulnud» Merewägede seisusest. ..Wal. tääd." on Kroonlinna seitungist alamal seisawaid sõnumid  merewägede, mööda läinud suwel seisusest  ja tööst wötnud, kus nenda seisab: Mööda läinud aastase laewade käimise aeal, on Balti meres 105 söalaewa, täieste malmis olnud, kelle peal 748 stabs- ja ülemat ohwitseri, 9885 meremäe soldatid, 194 mere kaardiwäe meest ja 132 mere kadetti olnud. Musta mere peal üks soomuslaew, 3 korwetti ja 31 pisemat söalaewa, kelle peal olid 275 stabsja  ülemat ohwitseri ja 2700 meremäe soldatit.  Kaspi mere peal olid 25 söalaewa, kelle peal 96 ohwitseri ja 1096 meremäe soldatit;  Arali peal 6 söa auuro-laewa, kus 16 ohwitseri ja 545 soldatit. Reisi rahad. Tänini maksis kroonu oma ametnikudele, kui ameti tallituse pärast kuhugi sõitsid, nende seisuse ja ameti suuruse järele, manast jäätud pruugi järele, kui nad ka seda teed auuro-wankre ehk auuro - laewa peal ära käinud, enne arwatud hobuste sõidu hinda wälja. Praego peab aga, kuida seitung ..Wene maailm" sest kõneleb, asi ümbermuudetud  saama ja nenda säätama, et nende reisi raha sääl teede peal, kus hobustega sõidetakse, wana mooduse peale peab jääma, aga nende teede peal, kus auuro-wankre ehk auuro-laewaga  sõidetakse, nii paljo maksetama, kui see just maksab, sääl jääb siis kasu ehk kahju tulemata. Würtembergi kuningana on, kuida Stuttgardist kirjutakse, 10. Jaanuaril säält Peeterburgi sõitnud, oma õde keiserliku kõrgust Suurwürstinat Mariat Nikolajewnat, kes raske  haige, waatama ja kuida „Wal. tääd." kõneleb,  on suur kuningana 12. Jaanuaril, heas terwises Peeterburgi jõudnud. Lubandus. Paron Stieglitz, kes wist raha poolest näitab rikkam olewad, kui Postimees  ja wana Mäeküla Jakob kahekesi rasked,  on ühe kooli asutuseks üks miljon rubla kinkinud. „Wal. tääd." toob nüüd üht kirja, mis kõige kõrgemalt, Geheimrath paron Aleksander  Stieglitz'! kätte selle kingituse üle kirjutud  ja sääl seisab: See asutuse kaptal peab 44