piddada kandma ja mis ka sedda wäärt Ma, et seadus auustud saab. Selle Peale olla kohhus mõistnud Rocheforti kue ku peale mangi ja peab 3000 pranki trahwi maksma, Grousse ka kue ku peale kinni ja 2000 pranki trahwi ja Dereure ka kue ku peale kinni ja 500 pranki trahwi. Üks manna sönna ütleb: „Ühhe härja seljast ei moeta kahte nahka", agga ommetige tehhakse sedda saggedaste, et ühhe innimese seljast kaks nahka korraga mahhakistakse;  nago sedda siin praego olleme näinud  peawad kuus kuud mängis istuma ja pealegi sured summad rahha trahwi jure maksma. Ülleüldse ei olle Prantsuse asjad  middagi wäärt. Wanna Napoleon hakkab  jubha issigi ärranäggema, et ei tahha jõuda üksi ennam Prantsuse pukki peal istuda ja kutsida; sepärrast on ta ennesele parlamendi körwa wötnud, kes peab aitama, nende wankert  kohhe hoida. Jssiärranis on sest sadik, kui prints Napoleon Wiktor Noirssi mõrtsukaks  sanud, mis ta jubba ennegi wägga hästi mõistnud, sest ta olla enne ka jubba paar tükki maggama pannud; on rahwas ni täis wihha, nihästi Napoleoni sugguseltsi, kui kõige Prantsuse rigi wallitsuse ülle. Wägga on karta, mingo aega mis lähhab, et seal suur mässamine ja tapmine saab tullema; sest Prantslane on nago kuk wihhale samas sa on ta kord wihhane, siis ei lahko wihha ni rutto. Tehko nad, mis nad teggemata ei woi jätta, woi se meisse putub. Prantsusemaal on Meie kalendri järrele 3. lanuari! ühhes sutte aukus suur õnnetus olnud; sütte auk lönud pöllema ja seal jures olla seitse tömeest nikohhe surmatud ja kolm hawatud sanud. Üks neist onnetumaist, kes parrast ka ärrasurnud, olla könnelenud, kuida se õnnetus neile tulnud. Temma tunnistuse järrele olla latra trädist söel tulli pallawaks läinud, mis ülle ta, sedda nähhes, wägga ärrakohkunud ja jooksma pannud ning ka teisi käsknud ennast hoida, kui korraga kõik auk pöllema pahwatanud. Õlleks ta, rummal mees, kui sedda näggi, lampi ärrakustunud, põlleks keddagit õnnetust sündinud. Latter leitud pärrast  sealt, kus ta sedda õölnud ollewad, pöllend  tradiga. Mönnesuggused sönnumed. Keige rahwa arro mis ma peal asset ja kes igga päaw manna lummala laudas istWwad  ja temma leiwa lapsed, on ühhe hiljuti kokko wöetud kirjutusse järrele 1228 miljoni pead; kes sedda ei tahha uskuda, et neid ni paljo on, sellele anname nöu, ilma sönnadlemata waewaks wötta ja ülle luggeda, küllad siis näeb, et meil õigus on. Umell. Üks sönna neile, kes sedda keigs suremaks leppituseks piddawad, kui kuelli peal teine teist kas wiggaseks ehk kaggsniste surnuks  lassewad. Lõuna Amerika maal sai hiljaks  üks rikkas kaupmees ühhe peäliko kaest kirja, kus ta tedda tuelli peale wastastiko wälja kutsus, mis peale agga kaupmees temmale  allamal seisawat kirja muskuseks satis: ..Minnul ei olle sedda wähhematki somimlst Teid surmata, meel wähhem ennast surmata laska. Wötke minna nõu: Minge lahhemü metsa, otsige seal umbes minna jämmedune pu wälja ja siis minge sest puust kas 50, 30 mai 15 samma emale keik nenda, kuida issi sowite ja siis laske temma pihta. Trehwate  Teie sedda puud, siis arwan minna, et minna süüdlane ollen ja tahhan andeks palluda;  ei trehwa Teie mitte, siis peate mind andeks palluma." Sedda kirja luMehes tulli pealikul naer peale ja wihha olli kaddund;  ta pällus omma wastast amma jure wöeraks ja klaasi jadawa mina jures sai leppitus  tehtud ja sõbrus kinnitub. 39 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri põiest lubbatud. Rigas, 26. Zanuaril 1870. Teadaandmised. Penis wogtei - kohhus annab seläbbi teada, et tömehhe Andres Jldi parralt, Üllejöe allewis M 86b al seisaw ellomaea käige körwaliste honete ja aeaplatsiga rae-kohto lubbaga awwaliknlt peab ärramüdud sama ja mümise päwad on 23. 25. ja 26. Webruaril ja wimans ning neljas termin, kui sedda peaks nõutama 28. Wsbruari ku päwa peale kinnitub. Kutsutakse siis kõiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud päiwil ja iggakord enne lõunat kello üksteistkümmend omma pakkumist pak*