Kõik ei kõlba sinna, kuhu n'ad endid pakkuwad  ja kõik mitte seda wäärt, et neid wasto wöetakse, seda näeme siin alamal, kellest Peeterburgi  wene seitung kõneleb» Serbinimaa! tarwitakse mehi, aga ka seesugust, kes endid auusaste ülalpidawad ega mitte kohe walmis ei ole paha tegemas. Neist priitahtlikuist meestest, kes aeg aealt senna läksiwad, on mõned  oma paha elu kombetega saälast riigiwalitsust  sedawört pahandanud, et neid säält wälja aetud ja n'ad nüüd Odessa linna tagasi tulnud; säält peawad mehed Mõskma saadetud  saama. Odessast. Auuru laewad. Säält kirjutakse  29. Septembril. Wene auurolaewade. seltskonna laewad, kästakse sadamas paigal seista, et kui tarwiS, 117,909 meest woiwad peale wötta ja ülemere wia. Priitahtliko mehi, kes Serbini minna tahkwad, on arutumast  senna kokku tulnud. Rahwa tahtmine on söa poolt. Sewastopolist. Brasilia keisre Dom Petro 11. sääl olemisest kirjutakse Peeterburgi wene seitungi läbi: 14. Septembril  toi üks Odessa auurulaew, seda suurt wö'erast  sia. Tema mõistlik olemine ning armulik  wastojöudmine, olla igal pool rahwast nagu kutsunud teda auustama ja armastusega temale  wasto jõudma. Warsi peale selle, kui suur Majestät oli senna saanud, on tema Malachow-Keergani  waatamas käinud ja säält on ta ühe iseäraliku masinaga Bachsissaraisse sõitnud  , mis 49 wersta Sewastopolist eemal. Siin käis tema endiste Krimmi Khanide wana lossi läbi ja otse nendasammuti ka wanast pölwest saal seisawat Uspenski üksiku elamise kohta, mis saksa rahwas Einsiedelei nimetab, ühe suure kiwi mäe sisse raijutud kirikuga ja leidis sääl mõnda wana aegist kunsttööd ja pani ka imeks säälatse kloostri kella healt. Säält läks suur Majestät ratsa hobusega, säält mitte wäga kaugel olewa wana Koräeri kindlusse Tshuwut-Kale, kus wana ennemuistse juttu järele, ennemuiste juba Tsiiruse aeal, Koräerid olla elanud, wöttis säälatsest juudide jumalateenistusest osa, nende sinagogis ehk kirikus,  mis sääladne rabiner ehk juudide õppe- taja selle suure wöera pärast pidanud, - käinud  säälatse juudide surnu aea peal ja ka Josawati  orgus, kus wanad mälestuse sambad ülespandud, kellest mõned juba peale IVW aastat seisnud. Lõuna söömaaega pidas suur Majestät wanas lossis, kus Tataarlased sööma aeal mänginud, mis tal enam meele pärast olnud, kui Moskwas mustlaste laul. > — Ohtu hilja tuli suur Majestät jälle Sewastopoli  tagasi ja peale selle, kui ta teisel homikul,  weel mitmesugusid tähelpanemise wäärt kohti oli läbikäinud ja silmendanud ning pargi moodi wene surnu aea peal oma käega üht puud oli istutanud, reisis ta ligi kellu 12 lõuna, maa teed kaudu Liwadiasse. Wöeralt maalt. Ragufast. Wägede liikumisest. Säält kirjutakse 27. Septembril. Grahowust oli teadust antud, et säält üks osa söawägesid Muktar pashale abiwägedeks saawad tulema. Wojewode Dakowitsh, kes oma mägedega Muktar  pasha selja taga oli, on seitsme pataljoniga  Stolatsi poole läinud, seda maad läbi waatama. Türklased, kes Lubinjes aset oliwad, on Dakowitshi wägede peale läinud ja need türgi mäed, mis Stolatsis oliwad, ruttastwad Lubinjes olewa mägedele appi. Dakowitsh on Lubinjet tuha unikuks teinud ja Türklased Stolatsist  wälja ajanud. Semlinist. Wene kindralkonsul Karzow.  Belgradist antakse teada, et Wene kindralkonsul  Karzowi elu sää! nattuke tuule elewel  olla, mis jälle sest tulla, et tema, otse nendasamma kui Tshernäjew söariistade seisu wastu seisnud ja sel wiisil olla see, niihästi Serbiinlaste kui Wenelaste walätud weri, asjata  walatud saanud. Nüüd kardetakse, et tema edespidist rahutegemist tõelikult ei saa edasi ajama, sest arwatakse seda paremaks, kui ta säält ärakutsutud saab, mis ka pea wöib sündida. Taplusest. Et asjale üht tõeliku krooni paha panna, kuida Serbinlaste kasi 56. ja 58. Septembril käinud ja kellest Türgi poolt nii suurt kära tehakse, tahame meie stin ala- 373