Perno Postimees ehk Näddalileht 1870 KKnes Wezmms, kesknäddal 23. Septembril.^ aasta SW tehhes seisab: Sönnumed söa-platsist. —O mm alt maalt. Riast: Ku walguse wikkerkaar. Aurahhäd. Õppetaja ärraläinud. Tallinnast: Uus öppetaja. Raudteest. Hapsalust: Tullekahjudest. Peterburgist: Uus püssi rohhi. -- Kronstadtist: Kauba laewad. Narmast: Laewade käimisest. Nowgorodist: Lätlaste waesusest. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Gilja sagist. Krahw ja keiser Napoleon. Laoni ärraandmisest. Prantslaste kurjusest. Hamburgist: Rahwa sowimine. Söa-wangid. Austriamaalt: Polakas Miroslawski. Jtaliamaalt: Jtalia söa wäed. Prantsusemaalt: Söa sönnumed. Telegrahwi sönnumed. Sõnnumed sõa-platsist. Prankwurti seitung könneleb Sedani lahhingist  eddasi. Emale kaugele kadduwad wimased  sure tükkide heäled. Peale selle, kui nelliteistkümmend tundi wäed wastastiko ollid raiunud ja keik maa innimeste werrest auras, jäi woit Sakslaste pole 'ning Sakslaste lip jälle wöido lip. Ja üks missuggune woit! Kõik waenlase wäggi olli, kui weiksed karjaaedas,  ärra peäsmist lota ei olnud. Lühhikese laskmise peale, mis nad teisel hommikul weel õlleks prukinud ette wötta, siis olleksid ommetige  walmis olnud. Kõik täielikult teada anda, õlleks wöimata, sest kõik asjad ei olle meil selgeste teada; sepärrast wötke heaks, mis omma jöudo möda tome. Eila öhto se olli 31. Augustil kello 9 ja wahhel, läksin minna kolme pataljoniga, teisest Baieri rüggementist, wäggede ette wahhi peale. Meie laksime möda Maas jõe kallast alla pole künni raudtee sillast sadik. Walgust saime selle tee peal pöllewaist maeadest, mis Batseiles pöllesid. Teine pool Batseile linnakest mäggedikube peal paistsid saddade kaupa Prantsuse wahhi de tul- led. Raudtee sillast künni Remilli, seisid Baieri l. ja Z. pataljon künni kello pool neljani  truiste omma wahhe peal, kus käsk anti, et peawad ette astuma. Kõige ennam olli karta, et Prantslased ollid ärraläinud, kedda nad ommetige sõnni tahtsid kinni hoida, künni kronprints Pridrik Willem põhja öhto poolt saab ümberläinud, ja ni kaua seisid ka Prantslased  Batseilis ja seal ümberkaudo paigal. Kello pool wiis ollid essimesed suretükki paugud  kuulda ja kello üksteistkümmend ei olnud weel kõik külla waenlastest puhhas. Immeks pannemise wäärt kannatusega söddisid meie wäed; maea maealt piddi kõik ärrawöidetud sama. Kõik külla rahwas ja ka naesed, wötsid ossa södbimisest; üsna hirmus olli nähha! Baieri wäggi piddi mõnda korda taggasi tagganema  ja siis ollid naesed kõige hullemad hawatud  Baieri mehhi pöllewa maeadesse wiskamas.  Üks sesuggune hirmus ja kolleto tõ ärritas meie soldatesi, et ueste peale läksid ja siis ei olnud hallastust, siis piddi langema, mis ees olli ja kõik külla sai ärrapölletud ja tuhha unnikuks tehtud. Ohto kello seitse ol-