ühtekokko 56 last; surnud on 51 meeste- ja 10 naesterahwast; ühtekokko 21 innimest —- 5 innimest on siis ennam surnud kui sündinud. Mbiellorahwaks on üks paar laulatud. Surm on nelk pari lahhutanud, se on kaks meesteja  kaks naesterahwast lesseks jätnud. Selle koggoduse hingede arro olla praego 416 pead. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kontsili asjust kirjutakse  Berlinist wimase manna aasta päiwil, et se Saksama rigiwallitsusi, nago messilasi päwa paistel, kihhama aeada. Kontsili asjad ei pea suggugi ni löbbusal kombel eddafi minnema,  kui esmalt lota olli ja issiärranis olla Saksama piiskoppidel saggedaste rasked päwad lodawad agga, et nende rikide wallitsejad neid kaitsma samad. Maintsi piiskoppi von Ketleri kidetakse selle polest wägga, et ta ennast  Romas mõistnud ohjade otsas hoida, egga milgi kombel äkwihhale ommas süddames maad andnud. Preisi kronprints, kui ta Türgi-ja Egiptuse maalt taggasi tulli, käis ka kord Ztaliamaal, sedda watamas; nüüd könneldakse meel takka järrel, et tedda seal immewäärt sure austuse 'ja süddameliko römuga wastowöetud. Keigist olnud selgeste nähha, et iggaspaikas, nihästi tillemate kui üllamate keskes selle ülle ütlemata suur rõõm olnud, et Preisi kronprints nende sekka astunud ja et Preisiga ühhes käia wägga paljo ja suurt asja tähhendada ja se möduda Ztalia assutuste peale, nihästi Türgi kui Egiptuse  maal. Jtalianlased Aleksandrias ja Kairus  püda ennam ja ennam Sakslastega ühhendada.  Ilma politika asjade peale watamata,  on Saksama kaubaaeamisel Türklasega, sest- ärraräkimata suur kasso, mis igga ühhe silma ees ommetige selge peab ollema. Nenda lähwad siis Põhja-Saksa rikide koggo asjad iggal pool pikka sammudega eddasi. Austriamaal on praego keige surem teggemine  ministrite seggadusega nad on üks kord sassi läinud, mis ni hõlbus põlle ennam lahti aerutada; agga sellegi parrast ei woi need korraga metsa aeada, waid peawad sennist ig- gaüks smma paiga peale jama, kuum nende assi öiete saab järrel kalutud ja küpseks tehtud  torelt ei woi middagi süa, egga ülle pea kaela keddagit hukka mõista, möllemad wöttawad nattuke aega. Mis assi neid sassi aeanud, selle otsa peale põlle meie mitte sanud, agga ussume, et nad issi sedda wagga selgeste teadwad ja sepärrast põlle se meie assi, nende tülli sekka ennast seggada. On nad kord tüllisse  läinud, siis selletago ka issi ommad asjad jälle ärra. RomaS 'on kuida teame kattoligi usso waimolikud wannemad koos, omma konsiiliumit piddamas; kahjo agga, et waimoliko ühhendust nende keskes leida põlle. Jggakord kui koos istuwad, siis põlle muud, kui karra ja nooklemist,  et immeks panna. Kui tahhaksime kõiki nende nooklemesi ja waidlemesi üllespanna, siis peaks meie task kümme kord surem ollema ja et meil üks juukse karw sepärast halliks ei lähhä,  et meie nende tülli sönna sönnalt ei tea, on tõeste tööst. Tuttistago nad ühte teist ni paljo kui tahtwad, sellega põlle meil asja, waid meie peame agga omma kodduste asjade peale waatma, et need hästi lähhäwad. Kõige surem tülli on neil jesuitide poolt pappidega; need püüdwad ennast kõige õigemaks aeada ja et teised ka omma õigusest et tahha järrel anda, sepärrast on stis allati tülli ja pahhandust,  ennam kui tarwis. Kes ei jõua hästi wasto raiuda, selle selga lükkatakse kõik sü ja sedda sunnitakse ka kõige pealt suud piddama; tahtko ta woi mitte, kes sedda tagga küsstb! Prantsuse maal põlle nüüd ennam head! Sest sadik, kui prints Napoleon Wiktor Roirsi maggama uinutas, kihhiseb keik Prantsuse ma wihhast ja mingo aega mis lähhäb, agga assi > lähhäb tõeste pahhaks. Kui mitte söaminister  põlleks nobbe olnud, Napoleoni aujärjele tuggesid ümber pannemas, siis õlleks ta wist jubba ümberkukkunud olnud; sai õnneks sadda tuhhat meest enne Parist kokko kutsuda, enne kui need senna ollid sanud, kes Napoleoni suggo ma pealt ähwardanud ärrakautada. Need, kes sedda enneste keskes otse kui mandunud Napoleoni  suggule sedda kätte maksa, mis prints Napoleon Wiktor Noirsile ka just 31