.Muud, woi oy st wahhest mõnnel peawallo ja süddame pöritamist teinud. Noh, stlle ülle ei woi kül kegi kaebada, et stal kellegi meel õlleks pahhandud sanud, rvaid iggamees tahtis seal olla ja sest piddust ossa wotta, sest nende sisstminnik on üks wägga tõelik ja ühhe iösiärraliko pühhanduse ning piddoliko römuga nago kokko sullatud, mis igga pealt wataja kõige surema rahhul ollemisega pealt wadanud. Se piddo on Baieri rshwal üks pslitika piddo päew olnud, kelle sarnast nad omma ello sees weel ial enne ei olle näinud; ja. mis nad seal jures on tundnud, on kõik Lhhe sugguse römuga ühhendud olnud, mis rahwKZ omma römo tõeks tunnistanud.  Kroonprintsi sõit. Baieri ma pirist künni Münheni linna, olli pärris wõido sõit, kõige selle tee peal olli ta! au ja Mustust kül silmaga nähha ja korwaga kuulda, ja temma ennest näust paistnud allanhus ja heldus ning armoline wastojöudmine, issiarranis naestexahwa  ja lapsokeste wasto, seltslaste süddamelik  terretamine, kellega ta. ühhes söa lahhingites  seisnud ja neydasammoti on ta ka igga hawatud, kedda ta sealt leidnud, lahkeste terretanud  ja armastust nende wasto üllesnaidanud.  Ka Münhenis, ni pea kui ta selle linna  müride wahhele sai jõudnudolli iggas paikas suur rõõm ja römo viskamine. Kroonprintsi  ja Baieri kunninga wahheline ollemine ööldakse möllemilt poolt üks wägga ühhendlik ja sõbralik olnud ollewad. Wanna Saksa keiser Willem on Baieri kunningale musta kotka - ordenit andnud ja kindralit von der Tann-temma wapruse eest, weltmarshalli aunimme sisse tõstnud. Järrslwataja  kõhtudele, on rigiwallitsüst polest käsk kätte antud, selle peale wägga köwwaste wadata,  et endised Prantsuse mässajate liikmed stal kohhugi ennast warjuh ei hoia ja sallani middagi malmis ei audo. Muidogi teada, leitakse keddagit sealt, siis on seal prius käest kaddunud ja kes teab, mis weel takka järrel tulleb. Kuida ööldakse, on nüüd wimastl aeal mitto Polama wamiliet Dresdeni ello kohta wötnud ja endid senna assutavud. Prantfufemaalt. Rigiwallit su s« nöu. Lähme nüüd mönne naddala parrast kord jälle Parist linna ja watame kuida PrantDlaste.  asjad nüüd seal lahhawad; kas rattad kohhe teed jookftwad, wyi wilta. Nende politika  wanker näitab sedda kord waggusi ullu al seiswad, sest ei olle meil se kprd jutlustada,  waid rigiwallitsus hakkab awwaliko Maeade tuhha unnikute ja muri zpaxremete ümber willistama ja nõu pihdama, mis neist peab sama. Essimene ehhstus , mis kätte tahtwad  wötta, peab Auilerini loss ollema ; agga arwawad ennes tel seks weel pissut jöudo ollewad,  kõik sedda lossi, nenda kuida se olli, ühhe korraga ülles ehhitada, waid tahtwad agga se aasta üks Msa walmis tehha ja et nende rigi kassa praeg o tühhi on, sepäxrast on neil Mu mõnda tükki maad, mis enne rigiwalljtsuse omma olli, ärramüa ja selle eest sadud rahhaga ehhituse kullo tassuda. Ms linna maea Mesehhitamiftsft putub, sedda tahhab rigiwallitsus ue kyggokonna wannemate nöupiddamise holeks jätta. Neile olla kaks ' plam ette pantud, mis järrele woiwad ehhitada,  kas kuida ta sMe ppllemist olli ehk Ms nenda, kuida ta aastal 1835 seal seisnud. Tehko, kuida tahtwad^ Werfaillest kirjutakse 10. Julil. Tannases  rahwa savikute koos ollemists, on pnstoppidest  sadetud palw e kirjad, et wanng paawsti ilmlik wallitsus jälle jallale saaks awwltud, etteloetud ja rigi waljaspolise asjade tallltaza ministre holeks antud, peale selle, km asst nende enneste poolt sai heälede labln tgeks tehtud, kumma pole assi langeb, siis ollid  46Z healt selle wasto ja 264 selle poolt olnud. Assi otsas , olgo rahhul, mis kaes on. „ , . . Uemad sönnumed: Peenust, 26. Julil. Eila parrast lõunat olli meil mürristamist ja wihma, mis ülle meie linna läks; ka umbes kello üks werend kuus, olli põhja pool üks walli kähwatamine ja kuida tänna sönnumid saime, olla pitkne Weemõisa  põllema Muud teadused puduwsd  alles. Berliyist, 19. Julil. Wersaillest antakse 248