he nende keskmise lauads pealt temma kätte antud jodawa wina klaasi wötnud ja sedda selle ordeni ritterite terwiseks wälja jonud ja seal armolikult neid nende trui tenistuse eest tännanud.  Kõik need ritterid olla sedda terretust waljo ja süddameliko tännuga wastanud; selle peale on keiserlik kõrgus Suurwürst Konstantin  Nikolajewitsh sure Majestäti terwiseks jonud, mis peale musekandid rigi laulo mänginud  ja siis kaua köllaw hurra öiskamine kollanud. Kui hurra olli lõppenud, on suur Majestät armolikult käskinud ritterid lauda istuda ja süa. Sömaaeal on suur Majestät Suurwürstiga ja nende liggi ollejatega eddasi ja taggasi laudadest möda käinud ja wahhest ühhe ja teisega jutto ajanud; ja kui ta nenda täk aega seal otti aega wiitnud, on ta tuppa läinud. Parrast söma on kõik ritterid ühhest ärralahkunud, kui weel enne ühhe prii pilleti Aleksandre teatrisse ollid sanud. Ohto kello 6, on suur piddo sömaaeg Nikolai  saalis olnud, kuhhu kõik seal ollewad Georgiritterid, nihästi tsiwil- kui sõatenistuses sadud ordeni mehhed ja kellel kuld möegad, kutsutud. Keiserlikus laudas on istunud, suur Majestät Keisre Herra, Suurwürst Aujärje  parria omma sure abbikasaga ja kõik teised keiserlikud wamili liikmed ning ka Preisi prints Albrecht, Georgeritterite ja nende hulgast,  kellel kuld möegad, on 386 meest sest piddust ossa wötnud. Söma aeal on kaks kori musikut teinud. Kuida ..Wenne Jnwal." könneleb, on suur Majestät Keisre Herra Georgiritteri piddo sömaaea peal üllamal seisawat terwise jooki jonud:  „Wanna keisre Willema, minno kõige parrema sõbra ja kõige wannema meie söawäe  ordeni ritteri terwiseks!" Selle terwise joogi peale, mis wäggewa hurra öiskamise ja Preisimaa rigi laulo mango al on jodud sanud,  on Preisi prints Albrecht wastanud: „Suur Majestät on ni armoline olnud, ja mulle lubba annud, minno kõige allandlikumat  tännu, Teie armoliste sönnade peale öolda, mis Teie, suur Majestät praego ollete könnelenud, Teie, suur Majestät teate kõige parrem kõige teistest, kõiges Teie, sure Majestäti  sures rikis, kuida need sönnad minno kõige armulisema Herra süddames sawad köl- lama ja wastoksstma. - Lubbage mulle, suur Majestät sure lissada, et Teie sure Majeõtäti  armolik ollemine, hea nõudmine ja ma tahhaksin öölda, armastus, mis Teil surel Majestätil Preisi söawäggede wasto ikka on olnud ja weel on, ärrakustumata kännuga, ka neist arratuntakse. Lubbage mulle, suur Majestät, et minna selle süddameliko sowimisega  Teie terwiseks joon, et se köigewäggewam  Jummal Teie auliko nõudmist ja ettewötmist  wöttaks õnnistada." Se terwise jook on õige ellawa hurra öiskamise ja Wennema  rigi laulo mängimisega jodud. Wöeralt maalt. Jtaliamaalt. Gar jbaldi kirri. Wanna Garibaldi on allama! seisawat kirja kindral Bordone kätte kirjutanud ja sellega omma süddant temma ees wätja puistanud ja kirri on nenda: ..Ma ollen sedda essimese Roma wallitsemise kollegi wallitsemist wastowötnud  ja saan, ni pea kui se ial wöimalik, ka senna minnema. Muidugi ollen minna nago teiegi, ses mõttes, et minna ühhes parlamentis  muud põlle, kui üks wöeras taim, agga, mis lubbate teie? minna ei sa mitte muu, kui tõe pole hoidma ja selle peale omma sönna andma. Nago Bordeaus, saan ma ka siin wist tule kätte lükkatud; agga mis sest wigga? Sellega ollen minna siis omma süddame tunnistuse järrel teinud." Sap ülle kopso. Würst Bismark on wanna paawsti toas ja seal ümberkaudo, nago se kõige wallusam okkas, mis silma torgib  ja kui se neil wöimalik õlleks, ei tea, kui mitto wanna immet nad temmaga teeksid. Et nüüd Saksa riik omma sadikut Romast wanna paawsti jurest ärrakutsunud, se olla neid ni tulli wihhaseks teinud, et sap ülle kopso tõusnud ja nad tuld süllitawad, egga tea, mis Bismarki kohta suust wälja ajawad. Wanna pühha issa kaitsja seitung ..Osiervatore Romano" könneleb: ..Mitto korda on se seitungides  seisnud, et würst Bismark peast rummal ja seggafe melega olla. Nüüd ei olle assi ka selle polest ennam kaksipiddine, waid tössi, et ta tõeste seggase melega on; sedda 413