Perno Postimees ehk Näddalileht M S 6. R«79 I«»es neljapäew 23. Zunil.^ aasta. SeS lehheS seisab. Selletus auustud öppetaja Kristiani kirja peale Nr. 8. Ommalt maalt: Pernomaalt: Wallawannemast. Riast: Keisre Peetre sündimise päewa piddust. Ma-päewa otsus. Uus laat. Eestimaalt: Mis hobbuse Marguse wasto hea. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Wanna Saksa keisri reisist. Berlinist: Kirriko  tülli. Prantsusemaalt: Kirriklik tülli. Jtaliamaalt: Wanna paawst. Hispaniamaalt: Ministrite wahhetus.  Uemad sönnumed. Tellimise teadaandmine. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" pole aasta peale, se on 1. Julist künni 31. Detsembri ku päewani piddada tahtwad  teada, et temma hind pole aasta pealt on: postirahhaga 1 rubla ja ilma postirahhata  65 kopp. Tellimesi pallutakse warra tehha. Lehhe wäljaandja. Selletuseks auustad öppetaja Kristiani kirja peale Nr. 8, ramatukese ülle: „Laulud kolme heälega." Armas Postimets! Ärra panne pahhaks, et ma nenda kaua sulle wastust ollen wölgo janud, künna sinna ommas selle aastase lehhes  8, ühhe auustud mehhe könnet minno ramatukese ülle ..Laulud kolme heälega," õlled tonud, kus sees mönni küssiminc tännini wastamata  ja mönni assi selletamata janud. Essiteks, mis tarwis ma sedda ramatukest kolme heale peale ollen kokko seadnud, on ramatukese  eeskönnes jubba ütteldud. Teiseks, on neist lauludest jubba mitmed, nenva kui: 1. 4. 5. 6. 7. 8. 10. 11. 16. 24. 42. 45. ja 48. ammugi nendesamma  sennadega rahwa seas prukida olnud, kuid agga mitmekümne käeläbbi kirjutud, mitmes musika seaduses seggaseks läinud, kedda ma kokko korjades wöimalikult omma seaduse sisse jälle ollen seadnud. Kolmandaks, neist lauludest, kedda ma saksa kelest ollen ümber pannud, on laulude M 2 ja 50 jures üksi ritmuse arro (Arsis ja Thesis)  ning silbimöet (Metrum) prugitud sanud ja temma sissu tähhele pandud, agga ilma riimita,  sest et saksa keles M 2 ka poliko rimiga on ja 50 suggugi rimi ei olle. Ni ei olle M 53 ka mitte kindlaste Dactyli jalla järrele, sest et ta saksa keles nendasammoti seggane on M 19. ei wöinud mitte muud saksa kelest ümberpandud sada, kui agga essimene  ja wiimne salm, sest muido õlleks piddand  nende Eestikeles tundmata tähhenduste ja sönnadega, kui tühje õlgi peksma, mikspärrast  ma nende salmide wahhet issi ollen piddand  täitma, mis mitte saksa kele järrele ei