likud; muido ei woi nende maksuna assi mitte parremaks ja rahwa kossumine kassulikumaks minna. Selle polest on rigikantsler wägga tullusaid ja sowimise wäart punktist ette pannud,  mis ennam ehk wähhem selle peale käiwad,  et neile prii melewald antakse, issi omma  maad wallitseda. Olgo nüüd mõistlikud ja wallitsego mehhi, kes wäärt on, et wallitsust  omma kätte sawad. Berlinift. Rehnung. Wäggede sisse minnik Berlini linna, on jubba ammugi olnud,  agga nüüd olla rehnungid takka järvele kõhtude kätte sadetud, et nähha wöiwad', mis se piddo maksma tulnud. Piddo söma- ja joma-aea tarbeks olla 150 tuhhat talert arwatud  tarwis ollewad, agga ei olle ommetige ni paljo üllesläinud, 8000 talert janud ülle. Kõige rohkem on mällestuse sammaste ehhitused  rahha maksnud. ..Germanis", mis lossi platsi peal, maksnud 8000 ..Berolina" 3000 talert. Saksa söameeste arro, mis praego weel Prantsuse maal ja mis ka ühhest aeast meel senna peawad jäema, on umbes 65 tuhhat  meest ja nende arro, mis Elsas-Lootringeni  made sees karnisPliks, olla 40 tuhhat meest, se õlleks siis ühte kokko 105 tuhhat meest. Umbes kahhe ku eest taggasi ollid 500 tuhhat saksa soldatid Prantsuse ma peal. Prantfufemaalt. Söawäggede seadmisest. Kuida kuulda tahhab Prantsuse  rigi wallitsus ennesele ka kahhekorrast söawägge  assutada, se on: üht wägge, mis tenistuses  seisab ja siis ka üht taggawarra wägge. Kui luggo nenda, siis kauwad militsed  ärra ja taggawarra wäggi astub assemele. Nende söakohhus piddi kokko astuma, nende peale kohhut mõistma, kes politika asjus nattuke  eksinud; janud agga sepärrast kokko tullemata,  sest et seal mönned asjad jälle awwalikukö  sadud, mis söakohto wäärt, agga enye weel üht eel üllekulamist tarwitawad. Astamaalt. Suur leiwa pudus. Kui kibbe se on, kui iggakord sutäit leiba wötta ei olle, kui südda sedda himmustab, sedds . teadwad paljo meie seast, sest et hilja aea eest siin ommal maal sedda olleme maftsenud ja nüüd loeme seitungides, et Persiamaal mitmes  makonnades hirmus nälg peab ollema ja innimesed koggoniste mitte teadma, mis näljaga  peawad ärrasoma. Sealt kirjutakse nenda:  ..Willi mis kõige parremais wilja kandja mades, on ikkaldanud ja koggoniste nurja läinud  ja õnnetumad innimesed sega omma nälga püüdnud kustutada, et omma lapsi müwad ja selle sadud hinna eest leiba ostwad ja kellel ennam lapsi müa ei olle, pöggeneb ärra ja otsib, kust sutäit wöib sada, ennamiste kaugema  linnadesse. Kirmanis on nissude hind ühheksa kord kallim kui muido; nüüd wöib ommetige iggaüks arwata, et leib oddaw ei woi olla, kui hind ühheksa kord surem. Kõige selle hädda kaebtuse ja kissendamise peale, on kohtud ettewötnud kõik maeasid ja wilja aitasi läbbi otsida ja mis leidmad, sundida waestele ärra müa. Kirmanis surrewad hirmus, paljo innimesi nälja Üesdes ei olle willi ialgi kassunud, maid nemmad kaswatawad poomwilla ja opiumi ja omma wilja warrandust  said nad kõik Shirast, Kirmanist ja Zspahanist.  Et nüüd need praego nimmetud linnad, minnewa aastast sadik ennam wilja ei woi walja anda, siis wöib iggamees ilma ütlemata  teada, ,kui suur nende hädda, kes Üesdis  ellawad. Ehk kül 26 künni 36 tuhhat innimest sealt wäljaläinud ja nälja eest ärrapöggenenud;  müwad need, kes järrele jänud, ommad lapsed oddawa hinna eest ärra. Selle sure nälja hakkatuses, püüdsid nad omma nälga kammelide, eeslide, hobbuste ja kassi lihhaga kustutada; ja' kui neid ennam sada ei olnud, siis hakkas allam suggo lapsi warrastama  ja risuma, ning neid soma! Ei olle ka need näljast nago melest nõdraks sanud innimesed  surno kehhasid rahhule jätnud, waid neid maast .ülles kaewanud ja ärrasonud!" Peaks siin wahhest üks ehk teine assi mitte tossi ollema, ehk wahhest suremaks tehtud, kui se tõeste olnud, siiski jäeb seal pöllastamise  wäärt küllalt ülle. Zndia maal ellawad Persialased, on enneste keskes hakkanud õnnetumate  näljaste heaks rahha korjama, misga nende hädda wähhendada. 256