parrast ei hoia ta omma warra parrem. Kuida käinud ühhe Testama mehhe kassi 6. Dets. Tartus? Testama mees Jurri Kurrul olla koddo ühhe Tarto kaupmehhele 5 pütta räimi ärramünud, mis ta issi Tarto winud. Kui räimed olla ärraandnud ning rahha wastowötnud  ja tasko pistnud, läinud ta turro peale, seal tulnud tundmata wöeras mees ja toppinud  üht sidi rättikut temma põue, nago õlleks ta sedda senna tahtnud ärrawarjata; tõmmanud  agga warsi jälle wälja ja läinud omma teed; agga Testama mehhe rahha kot, kus 78 rubla 2l) kopp. sees olnud, läinud rättikuga ühhes külla mehhe tasko. Ni pea kui mees rahha kotti kaddund Leidnud, olnud ka warras ammugi läinud. Mees andnud asja politsei kohtule teada, kes warsi kaks wahtmeistert abbiks  andnud warrast otsima; agga põlle kussagilt  ennam jälge leidnud. Nenda on meie ello luggo praego; kesk päewa aeal ei woi innimene  ennam julge olla; nihästi kawwaluse kui wäggiwaldsel kombel risutakse sind puhtaks! Riast. Jälle nekrudi wötmisest. Liwima  kubbermango wallitsus annab allamal seisawat uendust nekrudi wötmises teada: ..Reichsradi kohhus on, peale selle, kui söaministrist  ette pandud nekrudi assemikude keeldust  ollid labbi wadanud ja mis Keisre Herra kõige kõrgemalt 2. Nowembril kinnitanud, käsknud:  1) Nekrudi seadusest, mis 18. Junil 1868 kõigekõrgemalt kinnitub, sedda parakrahwi, mis lubbab, et need, kes wäetenistusse peawad minnema,  ennast wöiwad lahti osta, ehk omma assemele üht teist palgata, nenda mu ta, et eddespiddi  kegi ennam issi ennese assemele üht teist ei woi palgata, waid sedda keeldakse koggoniste  ärra; neile agga, kellele assemikude murretsemine issiärralikult lubbatud, on wiwane  termin 1. Mai ku päewa peale kinnitub, parrast ka mitte ennam. 2) Lühhikese aja peale jaeb se neile, kes wäetenistuse  peawad minnema, melewallaks ja molliks, aastal 1872 nekrudi wötmises ennast, kui sowiwad, allamal 3. punktis nimmetud summa eest priiksostmise kwittungide läbbi tenistusest  lahti osta, mis tarbeks neid kwittungisid  ka ni rohkeste wälja antakse, et neist pu- dust ei tulle, kus jures mitte selle peale ei pea wadatama, mis 18. Junil 1868 wäljaantud ja kõige kõrgemalt kinnitub nekrudi seaduse 36 paragrahwi sees nimmetud ja kinnitub, kui paljo kwittungisi igga nekrudi wötmise aeal wõib walja antud sada. Se kinnitus, kuida neid kwittungisi wäljaanda ja nende eest rahha sissemaksmine ning arwamine jaeb nenda, kuida  rigi kassaminister, rigi seestpolise asjade tallitaja minister ja söaminister sedda enneste wahhel arwawad kõige parrema ollewad; se jäeb nende holeks. 3) Jgga lahti ostmise kwittung maksab ettetullewa  nekrudi wötmise aeal kahheksa sadda rubla ja sest rahhast lähhäb sadda rubla rigi kassasse, nende lahti lastud ja pilleti peale lahti lastud soldati heaks, sedda kullo maksa, mis nende assumise jures rigi kassal olnud; seitse sadda rubla lähhäwad agga söaministeriumi  prugitawaks, et selle eest jälle mehhi assemele osta ja sedda kullo tassuda, mis seal jures on, kuida se nekrudi seaduses 18. Zunil  1868, Z 22 ja 56 sees nimmetud ja kinnitub.  Sedda kõik on rigi seestpolise asjade tallitaja  ministre herra ring-kirja läbbi 25. Nowembril  1871 kubberneri herradele teada andnud  ja neid sellega tutwaks teinud, et lahti ostmise kwittungide wälja andmine 1872 aastal  ettetullewase nekrudi wötmise peale, lahti ostmise rahha wastowötmise ja selle jarrel watamine,  et kõik hästi ja korra jarrele lähhäb, sünnib kõik kuida rigi kassa, seestpolise asjade tallitaja ja söa ministre herrad sedda heaks arwawad ja seadiwad. Tartust. Mõrtsuka tööst, mis Kuigatse  mõisas 28. Nowembril olnud, ja mis kõiki Tarto linna rahwast, üllemid ja allamid, sure hirmuga täitnud, sest et üks sesuggune assi üks wägga wöeras assi meie maal ja maa nurkas on. Assi olnud nenda, ja sest könneleb Tallinna seitung: Kuigatse jaam on Tarto-Ria maantee ares, umbes 5V wersta Tartust ja se kommissär S. olla wägga saggedaste  seäduse ülle astunud, egga sedda täitnud,  mis kommissäride kohhus, ei kä sest Holinud,  et jubba mitmele korrale temmale meletulletud,  sönna kuulha, olli temmale wimaks» 422