Tallinna Sõber M st. Esimene aastakäik. ZMnvgS, 27 Hkippkitu pääsval MS. Kteütdnc akstikht Gestirahivale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindforö'i päriate trükimajas: aastas ... >õ 1 rubla, pool-aa«ta« 60 kop. Koju'ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 60 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt !> kop. Tellimised wbeta?se wasta: Tallinnas: Lindfors'! päriate trükimajas. — NeterSurgis: K. E. Seclandt, As 54. Harkus: W. Kust. peruus: K. Audewiita. Makweres : L. MatTy. Näides: A. ScidelSerg. Kapsasus : A. Kollöerg. Kuresaares: M. Lange. Amlllas: K. Kr. Raudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. WaStajo redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmm le mõisas, kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass .^ccm) ReaiSter k Eestimaalt: Ilmad ja wcst Emajões. Talli,mast: Sadamate pavaüdus. Pearaha asjast. Peterbnrgist: Parad Krasfnoje-Selos. -7 Suurwürst Konstantini peastmise pääw. Lojusso tõbi. .AbUiSte selts. Helsingist! õnnetu surm. -- Uus raudtee. Londoni wõinäitns. Tulekahju. Opotshkast.- Ähwarduse kiri Wologdast: Tulekahju. Moskwast: Tõbise lamba nahad. Odessast: Ähwarduse kiri. Kotshrbejcwofl : Pitl iga. Saksamaalt: Keisri snwikoht. Bismarki suwiloht. Lepitus paapmiga. Piiskop Martin. AuStria-Migrn maalt: Tülid. --- Prantsusmaalt: Kooli asjad. Kcisriigi Moslond. Kuningriigi jaoskond. Inglismaalt: Kaffri sõda. Lui Napoleoni mälestnsekuju.  Belgia maalt! Ähwarduse kirjad. Turg, maalt: Uus snnr-wessir. Egüptuse asjnft. Bulgaaria maalt: Rõhulised nõutused. Egüptuse maalt: Endine kcdiiwe. Amerika maalt: UuS kanal. Kohatised sõnumid : Tulekahjud. Jutu leht: Siiran raamat. Kutse-kiri Eestimaa kihelkondade ja waldade koolmeistrit»-!?. õpetused. Omalt maalt. EeStimaalt 22. Heinakuu pääwal. Wiimsed neli pääma on maamehe rasket südant kauniste  kergitand. Alalise wihma järel olid esimesed  knimad ilmad, mis homikuft ohtani heinatööd teha lubasid. Need pääwad on siis ka meie maale armamata kasu toonud. Palju heina on kokkupandud, mis enamift küll must, siiski seal lojuste toiduks kolwuline on, kus mihmasel aeal rohkem ei niidetud, kui ettewaatlik  meel lubab ja kus moolawad, segased meed heina mitte juba rohult rikund ei ole. Jõed seisawad küll ka meel täna enamift üle kallaste mett täis, aga laiemad nõgud on uit palju knimand, et takistub heinatöö edasiläheb. Kui suurt häda aga mest meie naabritele Emajõe  kaldas ja wirtsjärwe ääres teinud, seda näitab üks kiri, mida Tartu aealeht „Neue Dõrptsche saanud. ja mis meil nii tahtjas paistab, et seda otsast otsani oma lugejate  ette paneme. Seal kirjutakse: „Kuida teada, kestawad wihmased ilmad meike mahepidamistega nüüd juba terme kuu. Ilmad olid ikka wilnd. tuulised ja tormised,  ja mihmasaod kestasid mõnikord 36 tundi ehk ka rohkem. Laia heinamaale peal, Emajõe ääres, Tartu ja Wirtsjärwe wahel on aga kõige rohkemalt näha, kuida pitkalised wihmasaeud  möednmad. Seal sigiwad fauese maa peal loigud, mis järwede suuruseks menimad.— Töörahmas, kes sagedast miekümne wersta pealt ja kaugemalt tulewad, olid oma tööriistadega ja oma moonaga Meste kokkujõndnud ja ootasid  oma heinamaade peal kui ma ilma, et mihmasel  aeal niidetud loogu kuiwatada ja kokkupanua  wöiks. Kui fiis miimaks kuim ilm tuli, sai niidetud loog kiireste kokkumeetud, sest sealtpoolt  talumees tunneb heitliku ilma ja ei puhka palju, et nii pea kui ial mõimalik on, heina marjule saaks. Ilusad ilmad ei kestand aga mitte kaua, siis tulid saeud, kuida need õnneks ka seal maal mitte sagedast ei ole. Wesi Emajões  ja Emajõe arudes tõusis nii suure rutuga, et palju rahmaft aga waewalt eest ära jõudsid ja ka tööriistu ja moona mahajätma pidid, mis nüüd laenetawa meega kaetud heinamaale peal njumad. Weel on isewiisi, kolla-tõmmu karm, mis küll sellest mitmesugusest rohust tulla wõib, mida wesi keeritab ja kõrgema kohtade peale hunniku-kaupa kokku uhub. Aga mitte üksi heinu ei ole mee peal naha, ka raskemaid asju, mankreid ja suuri puid on moolus oma mägimalla alla mõtnud ja meeretab neid edasi. Kes heina-aeal meiepoolist elu näinud, on ennast wtst heinaliste üle rõõmustand. Et siin küll raske töö on, siiski tuleb rahmas ehitud, kui pidule kokku ja niipea kui päikese käik lõpetud, kostamad Saksa- ja Eestikeeli laulud. Suuremad  ja weikemad rahwa-salgud, meie maa noored mehed, kelle peal tulema aea lootus seisab, kõnnimad lauldes mööda rohelist lagedat ja sattuwad muidugi kogemata  neiusalkade  wasta, kes sellesama asja pärast lagedat kaudu kõnnimad. Mõni naljasõna ja mõni mõistlik sõna wõib siin langeda ja mõni noor talumees wõib siin oma kaasakest leidnud olla. Walge öö ja kuupaiste mõnul lauldakse, jutustakse,  naljatakse ja naeretakse läbi öö ja ei puhata,  kuuni tõusem päike uueste tööle kutsub. Meie Eestimaa töörahwa jõudu peab imekspanema,  kui mähe temal aega puhkamiseks kulub, sest öösel saab enamiste mahe magatud ja ka lühikesed puhkamise-wahed pääwa-aeal saamad nii sagedast lülitud, et raudset termist tarmis on, seda wäljapidada ja selle juures olla. Ka sel aastal kõlasid laulud ja läikisid wikatid päikese paistel, aga mi hm pani pea kõiki waikima ja tõi tuska. Paksu udu ja woolawa  wihma wahelt paistawad paju-põesaste takka kurmad kujud, kes paremat ilma ootawad ja iseäranis õhtul, kui udu tõuseb ja maikas  sigib uäitamad need seiswad ja liikuwad kujud õige koledad wälja. Ka mähesed weelindude  healed maikimad ja armast aga läheb üks part wihisewa lennuga üle pea. Jgawamat  asja ei wöi olla, kui alaline wihm on ja ka kõige sitkem kannatus saab sellest murtud. Nenda ka siin; töörahmas pidi taganema, kuida tõusem mesi sundis, ja mida kõrgemaks se kasmis,  seda pahemaks läks lugu. Mitmed paigad on aga mõni jalg kõrgemad ja töötegijad peamad  sagedast niudest saadik läbi mee käima, et paikade peale jõuaksid, mis mitte meel meest kaetud ei ole. Kui raske se häda ja kahju kannatada ja kanda on, seda wõib sellest näha, et mitmed talurahwas enne oma heinamaatest ei lahkun d, kui mest üle põlwe tõusma hakkas. Nuttes istumad nüüd kaldas, tasemad woolamat wihma oma üle sadada ja Zurdawad õnnetuse üle, mis neid ehk sunnib miimseid lojukseid müima, ja et ei tea, kuida üle talwe elada wöiks. Kes nüüd mee paesn aeal seda maad nääb, se ei tunne seda enam, sest ääreta mesi seisab üle maa, Wirtsjärwest, kuuni mõne werstani  teine pool raudtee-stlda, mis üle Emajõe seisab. Kaugel silmaringi piirel seisawad suured  metsad, nende wahel lugemata weiked pajuwõsndega  kaetud saared, mis muist üle ja üle meega kaetud on. Kõige imelikum näitab ennast Emajõgi ise. Üks selle jõe suurematest arudest, Pedja jõgi on nii palju ja wägewast woolamat mett toonud, et selle suust ülespidi, paesund Emajõe pind kõrgemal seisab, kui Wirtsjärw. Sellest tuleb, et Emajõgi, mis siin korrase kör- guse aeal kauniste allapidi woolab, nüüd oma jooksu muutnud on ja kaheksa wersta pealt kange wöimuga tagurpidi, Wirtsjärwe poole jookseb, nenda et palgid, mida jõge mööda alla lastakse, pidid kinniseotud saama, et tagasi ja Wirtsjärwe peale aetud ei saaks Se on üks juhtumine, mida aga armast jõgede juures näha wõib, ja siin siis sünnib, kui mesi Pedja jõe suu kohas kangest paesumas on. Häda on tõeste suur, saaks se pea paremaks pööratud!" Ühest teisest lehest loeme sellesama häda üle: pMõned üksikud talud ja külad, mis Emajõe  kaldas seisawad, on nii maga meest ümberpiiratud,  et lojukseid karjamaale ajada ei wvi, ja neid heintega peab toitma, mida sagedast kaugelt wenede peal weetakse. Et se töö raske on ja palju aega wõtab, siis on lojnksed sagedast  nalgas. Ka mitmed nende talude ja külade  põllud on nenda mee all, et selle sõnumi kirjutaja suure wenega üle kartuhwli- ja linapõldude  sõitis, ja mõnda talu nägi, kus mesi kahe jala kõrguse! sees seisab." Tallinnast 18. Heinakuu paamal. Peterburgist  on telegrafi läbi se rõõmus sõnum tulnud,  mis Tallinna lootust tulemikn peale uueste kinnitab ja kosutab: Kuida räägitakse, olla teede- ja weteühendamise ministeriumi poolest üks kommission seatud, mis ühe plaani Tallinna ja Baltiski sadamate parandamiseks peab tegema.  Nende tööde tarmis olla kroonu poolest 2,624,000 rubla loota." Riigi rahaminislerium nõuab mõni aeg juba aru, kuida kõige paremal kombel tasumist leida wöiks, kui pearaha kaotud saab. Nüüd on. kuida Wene zeitung Wremja" teada annab, selle ministeriumi sekretär wõera maale saadetud, et Austria ja Itaalia maal tähelepaneks, kuida seal maksud sissetulemise pealt korda lähemad, ja ennast ka Prantsusmaa maksude asjadega tuttawaks teeks. Peterburgjst. Selle kuu 12. paamal said 40 aastat täis, et meie Keiser omal aeal Preobrashenski gardi-rügemendi ülemaks koulmanderiks  nimetud sai. Selle mälestuseks on 14. selle kuu pääwal Krassnoje - Selo laagris parad peetud, kus Keiser ise seda rügementi kommandeeris. Pärast paradi on Keiser nii armuline olnud, et söömale läinud, nzida wäeülemad  walmistand, ja on Oma endiste ja nüüdsete seltsimeeste term ise peale joonud. 16. Heinakuu pääwal. Homme, 17. Heinakuu pääwal saamad sellest 25 aastat täis, et meremäe suur-admiraal, Suurwürst Konstantin surmahädast Soomemere peal peasts. Laew, mille peal Suurwürst sel aeal oli, langes kange tuule läbi ümber ja würst Golizün uppus. Mälestuse pääm saab Suurewürsti koduliste