ja wõtfid mõrtsuka kinni. Kurjategija oli endine seminarist Krttshmowski ja saada, kmda „RusSkaja  Prawda" kirjutab, sõeakohtu alla antud. Kolo »r enSkist. Moskwa kubermangus. Kulda p Saksakeeli Moskwa Zeitung" kirjutab, on sealsed põllutöö aSjad wiletsad. Alaline wihm sel suwil on maatöödele hirmust kahju teinud. Heinad ou muist juba hemamaate peal, muist saadudes mädanend; rukis, mis muidugi arw ja wiletS oli, on lõigatud ja hakkab wäljakaswama;  kaer, wiS kaunis hea oli, hakkab kolletama, aga terad ei ole õiele täidetud ja jääwad ikka weel kergemaks. Torm 31. Heinakuu  paäwal on kõiki wilja mahalöönud ja linad on maaS, ilma et tõusmise peale weel lootust olekS. Talwwilja kiilimiue on raske; kõik on uueSte rohtu läinud, ja uut kündi on tarwis, aga märjad ilmad ja lõpmata muda ei lase selle peale mõtelda; peale seda on töötegijatest  puudu. Töömehed tulewad euamist Njasani  ja Tula kulm man dudest. Kui nemad aga kaupa teinud ja omad passid äraaunud on, siis püttmvad niipalju rahha ette saada kui woimalik on, ja kui tööle minna tuleb, siis kaowad nemad ja jätawad passid peremeeste kätte. Kaebtusest ei saa talupojad palju kasu, seal wiidawad nemad aga weel oma päiwi; rahukohtunikust ei ole igas külas, ja kui üks ehk teine neist põgenend töömestest  ka kord mõne rubla maksu alla mõistetud  saab, siis ei ole kaebajal sellest kasu, sest nende kääst ei ole enamist midagi saada. Bogorodskift, Moskwa kubermangus. Leiknsekuu  4 ja 5 pääwa wahel selle linna rahwas tulekära läbi unest ttratud. Tuli oli lahti ja arwati esiteks kõik Bogorodski põlema; õnneks ei põlenud rohkem kui kakS maja; ilm oli wagane. Moskwa tulekuStutajad jõudsid liig hilja senna, sellepärast põlesid need majad kõigiga mis seal sees oli, maani maha. Inimeste elu ei ole seal juures hukka saanud, üksi aga üks noor student Tolmatshow sai wiga, kui põlema maja aknast wälja kargas. Tema mõtleõ maja ülema torm peal üht naeSterahwast hädas olema, kes aga juba peasüüd oli. Trepp ist üleSminnes nagi noor mees, et se taga juba põlema läinud oli, pidi balkoni pealt alla kargama ja sai uimaselt  ärakantud. Tule tõusmise üle käsivad pahad salased jutud. Selle maja peremees, kus tuli esiteks hakkas, oli õhtul Sergei-Twize sõitnud; poeg oli koju jäänud ja püüdis rahwa abiga, keS kustutama tulnud, üht tulikindlat kasti wäljakanda,  kus mitu tuhat rubla sees pidid olema. Kandmise juures kargas kasti kaan lahti ja kast oli tühi. Heile ja täna käisid kõik rahwas  tulepaika watamas; neli naesterahwast istusid  oma tulekassas kinnitub majade riismete juures ja põletasid sigarid. Tulepaiga kõrwas  seisab herra H ... uhke suunaja. Rahwas räägib, et selle uhke maja omanik kustutajatele keeland oleks, tema kaewudest wett wõtta ja seal juures mõne studenti rusikatega tutawaks saanud. TulekuStutajad olid sellepärast nii wäga wiiwind, et teed mis Moskwast Bogorodski lähemad, põhjatumad  on. K arkowi st. Suurest Margusest on weel 15,188 rubla leitud ja nüüd puuduwad aga weel 17.000 rubla. Odessast, 6. Leikusekuu pääwal. Sõeakohus  mässajate üle on 5 Leikusekuu pääwal lõpetud. Mässajatest on wiis, Tshubarow, Lizogub, Dawidenko, Wittenberg ja Ligowenko surmanuhtluse alla möllas, mõistetud. Naesterahwas  Gukowskaja Siberii koloniidese, teised 22 inimest wangitööse, 10 aastast saadik. —- Ä. Leikusekuu pääwal. Homme kell 10 saamad siin kolm mässajat kohtu-otsust mööda poodud; teised kaks selsamal aeal Nikolajewis. A rhhanglest , 7. Leikusekuu pääwal. Laew „Baran" on Nowaja-Semlja saarest tagasitulnud,  kus tüürmann Tjaginin esimest kord oma perekonna üle talwe elada katsus. Kõik on elus ja terwed; nende tahtmine olla heaste korda läinud. Uuemad sõnumid. Peterburgift, 9. Leikusekuu pääwal. Südameliku sobruse täheks Rootsi riigiga, reisis täna Suurwürst Aujärjepärija ühe anrulaewa peal merepeale, Rootsi aujärjepärija wasta, keda seia oodatakse. Niast, 9. Leikusekuu pääwal. Sõnumid wiljasaagi üle Wenemaal, on õige kurwad. „Jeitung für Stadt und Land" on sõnumid  saanud, et Tukkum-Windawi raudtee luba weel antud ei ole. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Keiser Wilhelm on oma iga-aastast ülespidamist Gasteinis, terwise kinnituseks lõpetand, ja on sealt heas terwises Salzburgi ja Eegeri kaudu Berliini tagasi tulnud.  Kuida juba enne aealehtedes teada anti, on 19. (7.) Lehekuu pääwal söealaewa ~Freia" peal se õnnetus juhtund, et aurukatlast keema wett wäljajooksuud ja kaksteistkümmend meest, muist surma saanud, mu isi raskest haawatud  on. Nüüd on selle ü e selgemad sõnumid  tulnud, ja on nende järel õnnetus seläbi sündind, et auk mille läbi katla sees käiakse, hooletuse pärast kinnipanemata jäänud, kui tuld alla tehti. Surnud on Baatawias, Jaawa saare peal maetud, haiged seal hospidali wiidud.  Aujärjepärija teine poeg, prinz Heinrich,  kes mere peal laewawäe teenistust õpib, on 12. Heina- (31. Lehekuu) pääwal leddo linnast, Jaapani riikiS ärasõitnnd ja Jaapani Mikaado (keisri) poolest selle kõige ülema, „tõusewa  päikese" autähe saanud; ka prinzi seltsilised on selle autähe alamaid jägusi saanud, ja on üleültse wäga sõbralikult üleswõetud. Mõne aasta eest oli weel iga wõerale köwaste keelatud,  Jaapani riikis oma jalga maale tõsta, nüüd aga nõuab se rahwas kiireste Euroopa harituse poole ja palju noori mehi on Euroopa suurkoolides öpimas. A nstria - Ungru maalt. Kõik aealehed  kinnitawad, et keiser Franz Josepi wõeruse-käimisel  Saksamaa keiser Wilhelmi juures Gasteinis, üksi söbruse tähendus nende oma kahe wahel, ja sellel riigi-asjadega midagi tegemist  ei olla. Riigi kanzler graf Andrassi on ennast nüüd ometigi ametist lahti palunud, ja se palwe on keisri poolest ka täidetud. Järeltulija  on weel teadmata, mõned nimed on küll juba jutuwiisil nimetud; need on kuida graf AndraSsi ka, Magüarlased. Ka kõik teised miniftred on ennast ametist lahti wõtnud, ja nende järeltulijad ka juba nimetud. Graf Andrassi olla, kuida räägitakse oma ameti sellepärast  mahapannud, et tema edasiminemist Bosnia- ja Herzegowima maal suure sõeawäega mitte ei tahtnud, sõeaminister ja ülemad wäemehed  aga üksi sedawiisi asja kordaminema ütlewad. 16. (4.) Leikusekuu pääwal on Szegedini linnas, mis kewade! wee läbi rikutud sai, suur tulekahju olnud. Prantsusmaalt. Parisis on 15. (3.) Leikusekuu pääw, Napoleoni pääw, esimest korda pärast aastat 1852, kus Napoleon 111 keisriks nimetud sai, ilma et keisririigi jaoskond seda pääwa oma nõutuste ilmutamiseks tarwitand  oleks. Napoleon I. nimetas seda pääwa omal aeal oma uime-pääwaks sellepärast, et se üks pühitsetud Maaria-pääw oli ja tema endisest  kiriklikust uhkusest oma kohta juhtida soowis.  Napoleon 11. wõttis selle pääwa pidamist uueste üles, tema walitsuse aeal sai se suure uhkusega peetud ja kadus pärast tema langemist muidugi awalikust pidudest. Langend keisri ja tema perekonna poolehoidjad pidasid seda pääwa aga ikka, ja püüdsid sel pääwal näidata, kui suur nende hulk weel oleks. Nüüd on se jäoskoud  kül wanemat prinz Napoleoni omaks peaks tunnistand, se aga ise neile seletand, et tema omalt poolt mingil wiistl wabariigi wasta panna ei taha. Sedawiisi ilma peata, ei olnud siis jäoskonnal ka wõimalik midagi awaliku kära toimetada. Bordeaur (Bordoo) linnas on 22. (10.) Leikusekuu pääwal suur tulekahju tõusnud, ja kardetakse, et üks terme linnajagu rikutud saab. Inglismaalt. Aftika maalt ei ole uusi sõnumid tulnud; niipalju aga kui teati, ei ole kuningas Tshetewaio weel mitte Inglaste MS, ja niikaua ei ole ka kindlat rahu, eht küll mitmed pealikud oma allaheitmist kinnitanud  on. Ka Jda-India maal on mässamist Inglismaa walitsuse wasta ja se on wiimsel aeal niipalju suuremaks läinud, et walitsus wägewamat pealehakamift tarwis arwab olema. Kuida räägitakse, oli prinz Loui Napoleoni matusel ka üks mana Prantsuse sõeameeS, kindral  Schramm, kes juba kuulsat Leipzigi lahingit  näinud on. Keiser Napoleon on teda, kes sel aeal leitnant oli, pärast Friedlandi lahingit  raskest haawatud ja nuttes wälja peal leidnud. Keisri küsimise peale, miks tema nutab, wastas Schramm: Mina nutan, et surema pean, enne kui kapteniks sain." Noore mehe wiimse silmapilkude kergituseks nimetas Napoleon  teda kapteniks. Kuida näha. on Mimsed silmapilgud" õigepitkad olnud. Kindral Schramm on nüüd 95 aastat wana. OsawStmine vrinz Napoleoni surmast näitab kadumas olema. Nenda olla ka nõu, temale Weftminstri kirikus mälestusekuju ülespanna, mahajäätud. Itaalia maalt. Austus wana Garibaldi  wasta tahab ikka rohkem ja rohkem kaduda,  ja wõib küll iga inimese meelt hale aks teha, kui nägema peab, et üks mees, kes omal aeal oma wahwuse ja oma õiglase meele pärast kuulus oli, omadest ja wõerasteft austud sai. nüüd omas wanas ja ka wigases põlwes oma kätega seda kõiki purustab. Mitte üksi seda ei kaewata wana mehe peale, et tema oma isamaa ega wõeramaa walitsnstega rahu pidada ei taha, waid ka, et tema rahaahnust täita ei suuda, ehk temale ühekorrase kingituste ja aasta-rahade läbi küll juba milliouide kaupa autud on. Nenda olla teda ka ahnus wiimati Rooma tulema kihutand,  ja kui walitsus tema pärimist täita ei tahtnud ehk ei woinud, hakkas Garibaldi walitsuse  waenlasi ässitama. Selle körwas peab wana mees ikka kõnest, kuida walitsuS rahwa kääst liig rohkest maksust pärib. Kahju küll; aga sesugusi ~rahwa-mchi" leiame sagedast. Amerika maalt. Sõda Tshile ja Peeru maa wahel kestab edasi. Hiljuti oli weike lahing  mere peal, kus mõlemad pooled kahju saanud,  wõit aga rohkem Tshile poole jäänud. Ka on Tshile poolt Zkwiki sadam kinnipandud, kuida aga uuemad sõnumid teadustawad, on üks Peeru laew „Hua ckar" ometigi sissetungini), kaks Tshili laewa nenda purustand, et wajusid, ja sedawiisi selle sadama jälle lahtipeastnud. Iseäranis tähtjas selle maa söeaft näitab se, et ühe wöidetud Tshili laewa ülem, kapitän Pratt laew pEsmeralda" kui nägi et enam peasmist ei olnud. ennast wangi annud, aga siiski kogemata" surmatud on. Wõib ehk ka olla, et asi sedawiisi juhtund, niipalju aga on teada, et ühe Euroopa sseawäele ükski sesugust „kogemata juhtumist" andeks ei annaks, ja et se mereoffizir, kelle laewa peal sesugust asja „juhtuks", winnast korda mundret kannud oleks. Tshile laewadele, pealegi surmatud kapitän Prattile annawad Inglismaa sõeamehed, kes wõitlemist näinud, seda tunnistust, et nemad ialgi wahwamat ja mehisemat wõitlemist näinud  ei oleks. Selle täheks on Inglismaa laewa ülem wajund Tshili laewa lipu merepõhjast  wäljatua lasknud ja seda Tshile sõealaewadele  mälestuseks saatnud. Haiti saare peal on mässamine tõusuud. Juba on mõlemalt  poolelt werd jooksnud, aga lõpetust ei ole weel paistmas. Nalja jutukesed. Kui wähe surmakartust sõitjatel raudteede peal läblsegamine on, seda on üks arutegija Prantsusmaal ülesarmand. Endiste postitõldades  sai läbisegamini 300,000 reisijate pealt