söawäed Werdunist 1. Septembril olla walja läinud, on rahwas iggapiddi suurt römu tunnud  ning sedda kuuldawaks teinud, et nemmad priirigi poolt ja, sedda armastawad. Just sel simapilgul, kui wäed wälja läinud, on pissut rahwast ulitsal nähtud, waid need, kes wägga armastawad kõik nähha ja teada, kedda saksa rahwas neugierig nimmetab olla siit ja sealt sallamahti warfö paigust wadanud; kindral oon Manteuffe! olnud ömma stabiga wimane sealt linnast wÄjaminnemas. Häddast  olnud saksa söazyäed linna wärrawast wäljas,  kui kirriko kelläd hakkanud hüüdma, kõik maead sanud pläggudega ehhitud ja ulitsad täis rahwast kukkunud, kes kõik issiennestele õnne sowisid, agga waljo öiskamise healt polnud kussagil kuulda; kohtud olla köwwaste ärrakeelnud,  mitte karra tehha ja rahwas olnud selle polest wägga sönnakulelikud. Agga selle wasto on surema hulga plaggude peal seisnud: ..Ellago Prantsuse riik! Ellago wabbatriik! Ellago Thisrs! Ellägs ZssaMaa peästja!" Just nimmetud tunnil olla ka kaks pattaljoni 94wast Prantftzse liMe xüggemendW jälle senna sisse tulnud. ---- KubbA ammu enhe soameeste senna tullemist olla arruto rahwas kennaste ehhitud raudtee howi ees koos olnud ja nipea kui mässin soldatitega senna sanud, on Werduni  rahwas römust tujustud visanud: ..Ellago  Prantsuse riik! Ellago Prantsuse söawäed  ! Ellago Thiers! Ellago wabbatriik!" Allam pürjermeister ja kohtud olla söamehhi lahkeste terretanud ja mitmed naesterahwas ka neile lille krantsist andnud. Mönni minnut peale selle läinud söamehhed «La France" wärrawast  Werduni linna. Nad ei olle agga mitte linnast läbbi, waid ülle klassina omma kortresse (Citadelle) kus neile soma ja joma aeg walmis olnud, läinud. Ohwitserid olla agga hotelli läinud, kus pürjermeister neile maggust kele kastet ja süddame kinnitust olli Valmistada lasknud. Sealt sönnumite saatja ütleb, et ssamehhed ei olle selle wastowötmisega rahhul olnud, mis neile seal ossaks sanud ja issiärranis nurriseda nad selle ülle, et kohtud endid taggasi kiskunud  ja mitte neil wasto olnud. Et kohtud ni külmad ja tuimad omma wäggede waSto olnud, sest olla siis ka paljo linna rahwast külmust nende wasto üllesnäidanud, mis föamehhi  wägga olla kurwastanud; ka se olla neile wastomeelt olnud, et neid põlle linnast läbbi lastud marsida. Türgimaalt. Hirmus torm. Konstantinopolist  kirjutakse 5. Septembril: Üks hirmus torm, kelle sarnast kõige wannemad innimesed  ei mälleta seal näinud ollewad, on moda läinud esmaspäewal hirmsa ärrarikkumisega  ülle meie pealinna läinud ja seal linnas  ning ümberkaudo maa ning merre peal wägga suurt kahjo teinud, kus jures sured õnnetused  sündinud. Se märato torm ja marru on paljo maeasid ümber wissanud, puid kõige juurdega maast ülleskiskunud ja mitme Türgi palwemaea torni pealt mahha wissanud ja nende seas ka nende Sohwie moshee (kirriko) torn, mis sure pragginaga wallida tormi käes kokko lastgenüb/ Se hirmus Wärru on ka Mitto iynimest maggama pannud. Musta merre ja Marmori merre wahhelise wäina ehk kanali peal, kelle kaldal suur Konstantinopoli lin, on se hirmus marro wägga suurt kahjo teinud, paljo laewo randa ajanud ja pissemad wee söido riistad on müratumad laene wallid omma alla matnud ehk ärrapurrustanud. Linna  sees põlle wihm, mis raske mürristamisega  ühhes tulnud, mitte wägga raske olnud, agga seal ümberkaudo olnud se wägga raske, nago õlleks pangega üllewelt wet mahha kallatud,  mis sedda weel rikkunud, mis tormist üllejänud. Raudteedele on se raske wihm kõige suremat kahjo teinud, sest et wessi kõik mulda alt ärrawinud ja raudröped üllal luhwti kätte kõikuma jänud. 315 Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Kõik need, kes Mannas Pernus, kruntplatsisi sada tahtwad, tulgo 24. ja 27. selle ku päewal, lõuna kello 12, kui wäljapakkumise päiwil, kassakollegiumi  jure omma pakkumist pakkuma. Pernus, kassa-kollegiumis, 6. Septembril 1873 M 394. , Üht maea töödega tuttaroaL teniat tüdrukut tarwitakse õige pea ja woib üks sesuggune Perno- Rm allewis sure ulitse äres, endises Nieländre, praeguses Treubluti maeas ennast tellida ehk meldida.