holides, õiguse peale lotes egga middagit kartes,  ollete Teie kõik ärrawöitnud ja etteseätud margi jure sanud. Jtalia on nüüd prii ja ühhendud ning seisab ommas kohtas teiste õppetud rahwa körwas; sedda tunneb kõik Jtalia j. n. e. Wägga löbbus ja kenna on kuulda, kui ühhe rigi rahwas, omma rigiwallitsejat  ühhes meeles armastab ja auustab, agga pöllastamise wäärt on selle rigi assi, kus armastus omma rigiwallitseja wasto kustunud;  nago sedda praegv Prantsuse rikis ossast  agga Hispaniamaal taieste näeme; üks allaline  mässamine ja södda, mis head woib sealt wälja tulla? Parrako! ei middagit. Wanna paawsti könne, mis ta ühhe wagga naesterahwa seltsile piddanud ja seal sees seista: ..Nüüd armsad tütred, ei woi se södda teil teadmata olla, sest et issi sedda jo näete, mis praego Roma kirriko wasto petakse.  Se on üks suur ewangeliumi ussuline tagga kiusaja, kes otse katoligi kirrikute peale lähhäb, et neid maa pealt kaotada; ta on sedda awwalikult tunnistanud, omma abbilistega sedda tagga kiusata ja össitab ka neid rigiwallitsusi  tagga, kes katoligi ussulised; ta kihhutab  neid tagga ja nad heidawad ka temma  nõusse." Nenda pöllastades könneleb ta sedda suurt õnnetust omma wagga lastele, mis issiärranis nüüd wimasel aeal katoligi üssu kirriko peale tulnud. Prantsusemaalt. Kindluste ehhitustest.  Prantsuse rigiwallitsus olla ette wötnud, omma rigi pea- ja pessa linna, Parist,  ude kindluste läbbi ni kindlaks tehha, et waenlane eddespiddi sedda ennam ial ei pea kätte sama, egga ennast seal sees römustama ja selle tööga tahhetakse nüüd pea hakkatust tehha. Nende tahtmise jarrele peab, kui linnal  ennam middagi waenlase poolt karta ei pea ottema, kaitswad kindlused kaunis emale linnast tehtud sama. Surem ossa selle kommissioni  liikmetest on selle poolt ehk kül kindral  Frebaut selle wasto seisab. Asja tundjad arwawad sedda kullu, mis se ehhitus neile saab teggema, kõige wähhemast 650 künni 700 miljoni pranki maksma tullewad. Se summa on wägga suur ja immekspannemise wäärt suur, agga selle sees ei olla mitte üks- päinis Parist kindlus, waid ka Wogeseni ja Belworti kindlused. Wanna Thiers, kedda nad ka katsunud omma nõusse kiskuda, ei olla koggoniste selle poolt. Temma arwamise järvele,  õlleks 2VV miljoni jubba küllalt olnud, tarwitawat tööd walmis tehha ja temma arwates  peaks, enne kui kindlused tehtud sawad, üks kindel ja tuggew söawäggi murretsetud sama,  sellega ei olle agga weel hakkatust tehtud. Saab söawäggi suremaks tehtud, siis on jo issiennesest mõista, ka kullu surem. Baionnest kirjutakse 10. Märtsil et Hispania  kulus mässaja, pater Santa Kruts, kes Hispania rigiwallitsusele wägga suurt pahhandust  ja werrewallamist saatnud, Prantsuse-Hispania  piiri peal, Prantsuse kohtu polest kinni tabbatud ja senna hoida sadetud. —- Olli mees kül kawwal, teiste eest hoidmas ja wäggew rigiwallitsuse wasto pannemas, agga ommetige on ta nüüd lõksu jooksnud; nenda turib igga assi omma aeg, olgo se hea ehk pahha. Hollandimaalt. Atshini soast. Jubba pitkem aeg on Hollandi ja Atshini rahwa wahhel tülli ja werrewallamist, mis ka praego weel ei olle lõppenud; tewad just nago mönned tõrkujad lapsed, puhkawad wahhel ja hakkawad  siis jälle peale. Märtsi kuu essimeste päiwe sees on Hollandi parlamentis selle polest nõu petud, kas södda eddasi piddada, woi rahho tehha, kus siis rohkem heälesi selle poolt eddasi petud sama, künni Hollandi rigiwallitsus seal üht rahholist otsa kätte sanud. Hollandi rigiwallitsusel  olla se nõu ja tahtminne ennestele Atshini üht kindlat ja jädawat kohta assutuda ning siis seal ollewaid wähhemaid rikisi sundida,  Hollandi wallitsuse alla heita. Hispaniamaalt. Sönnumed lahhingi  platsist. Madridist 14. Märtsil. Kuida se meil jo teada, läks marshal Serrano issi Bilbao linna, kus Don Karlos lubbas ennast Hispania kunningaks kronida laska, watama, kuida luggu piddi minnema ja nüüd kirjutakse sealt, et Serrano issi omma wäggede  juhhatust ennese peale wötnud ja kesknäddala,  13. Märtsil, warra hommiko kello kue 112