et Judalised omma pasa-pühha näddal ennem pühhitseb, kui meie ja ka muud risti ussulised omma üllestöusmise pühhasid, ja wist on sest se pahhandus tulnud, et Judalised ristirahwa pühhade aeal tööd teinud ja kaubelnud. Mis sedda pahhandust weel suremaks teinud, olla se olnud, et Judaliste templi haknad sisse wissatud,  maea uksed sisse lödud ja maead ning podid puhtaks risutud. Politsei ei olle omma mäega jõudnud mässajaid waigistada, sepärrast  on söamehhed piddand appi tullema, kes agga ilma söa riistade prukimata sel päewal jälle rahho teinud. Ilma sest holimata, olla teisel päewal kärra jälle lahti läinud ja siis paljo surem, kui essimesel päwal, sest siis on Wennelased Kreeklaste nõusse heitnud. Nüüd ei olle söamehhed ennam muido wasto sanud, kui piddand pajonetisi prukima, kus jures paljo hawatnd, agga mitte surmatud sanud. 31. Märtsil läinud mässamine jälle kolmes kohtas lahti ja söamehhed astunud jälle wälja neid waigistama; ka seal ei.olle tuld andwaid söariisto  prügitud. Wasto õhtut olnud kõik tülli waigistud, agga söameeste salgad jäetud senna ja tänna walwama, et uut pahhandust ei tulleks.  Liggi tuhhat innimest sanud kinni pandud,  ja järrelkulamisega hakkatust tehtud. Armutakse  et ühte kokko 1(1 l)v maea ja podi ärralöhhutud. Essimesel Aprillil ei olle pahhandust  ennam olnud. Samaraknbbermangust. Kassinuse selts. Peterburgi saksa seitung könneleb, mis ta issi Samara kübbermango seitungist wötnud,  et Kamüshini makonna.tallopoead enneste Veskes kassinuse seltsi assutanud, ja mitte ükspäinis  sedda keelnud, et nende makonda üht kõrtsi ennam ei tohhi assutud sada, waid ka sedda, et nende naburis, würst Tshetwertinski rentnik, Makaroka mõisa järrele kõrtsi, mis umbes pool wersta neist emal, kinni on piddand  pannema, sest et tallopoead issi selle ülle köwwaste walwawad, et kegi neist, kes seltsi heitnud, omma tõotust mahha ei jätta ja seltsist ei lahku. Mis peaks ommetige selle ees ollema,  et meie tallorahwas sesuggusid seltsist ei assuta? siis olleksid kõrtsmikud nikohhe pankrottis.  Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kui suur nende öppetud meeste arro, kes ilma kutsmata Prantslaste wasto sõtta läinud ja söas langenud, ei woi nimmelt nimmetud, waid agga peast arwatud sada. Ni paljo on tossi, et wanna pärris Preisimaalt paljo rohkem, kui kussagilt teistest  madest läinud, kus ülleüldne wäetenistuse kohhus hiljem ehk mönne aasta eest taggasi alles peale hakkanud. Praego wäljatulnud programm annab tunnistust, et gümnasiumi ja teiste allama kolide koolmeistrid kaunis rohkes te olla wäetenistusse läinud. Berlini linna kue gümnasiumi pealt olla 20 koolmeistert  omma koli öppetuse ramatud kappi pannud  ja nende assemele söariistad kätte wotnud ning Prantslase wasto wäljaläinud; kuus neist on raudristid rinda sanud; nelja allama koli koolmeistred II meest jätnud ka omma laste karjad mahha ja läinud wäetenistusse  ; üks neist olla söas langenud ja kaks raudristid wapruse palgaks rinda sanud. Mönned neist olla jubba süggise enne Mihkle päewa koli öppetust mahhajätnud ja püssi alla läinud; nad ei olle sedda sallinud, et waenlane nende rahho rikkub. üks wäljama seitung ütleb Berlinist sönnumid  sanud ollewad, et prints Pridrik Karl mitte ennam Prantsuse male ei pea - taggasi minnema. Preisi üllem söawäggede wallitsus hakkata sedda ärranäggema, et Prantslaste pahha ja haisew assi mitte ennam ni kartuse wäärt ei olle, waid et nende werre pallawus, kes mässamist teggid, aega möda hakkab jahtuma; kui ka just tülli ots weel ei paista, siiski on lota, et pikka peale saab kustuma.  Need sönnumed on agga liig enneaegsed,  et kõik Saksama wäggi jubba koeo pole tullemas olla; sedda ei woi weel sündida, sellega peab weel aega antud sama; ni ülle pea ja kaela ei tahha se minna. Taggasi tullemine  Prantsuse maalt ja Berlini sisse minnemine,  sünnib agga selle jarrele, kuida Prantsuse  asjad sedda lubbawad. Lähhab se Wersaille  wallitsusele õnneks, olgo se mis taht kombel, Prantslaste tormi waigistada ja mässajate  wallitsust ümberlükkata, nenda et taggasi  tullemisel sedda wähhematki tüllitawat 141