mis nad sanud; agga rukkis ei pea mitte sedda wäljaandma, mis lodetud olla pissut „kühweldada".  Odrad mis warra 9ja 8 näddala sees mahha tehtud, olla omma peade polest wägga uhked, ka kaerad mitte paljo pahhemad; selle ülle kaevatakse jubba siin ja seal, et kartuhwle  többi wäljas olla. (Peame siin omma  rahwa ülle nattuke nurrisema, et nemmad ni üllewagga ärrawässind ja töödest tüddind on, et ei jõua meile teada anda, kuida nemmad  omma pöllo- ja heina sagiga rahhul on; kaugem rahwas näitab selle polest terrawam ollewad; se peaks ühhe maamehhel ommetige sureks asjaks ollema, sedda teada, kuida naburi  põld wilja ja heinamaa rohto kaswatanud.  Noh, lodame, et eddespiddi ka neid sönnumid same! Red.) Peterburgist. Kenna leidus. Monni wägga kallis ja sures hinnas seisaw assi, woib ka meie maa ja jöggede sees warjul olla, kellest  meie omma jalgega ülle kaime, agga meie silm ei selleta sedda ja ta jäeb wibimata mudda ja purru sisse marjule. Peterburgi kubbermangus,  Wartemäki wallast, Ugalotowi küllast jookseb üks weike jöggi labbi, kellest tärmini, kegi middagit tähhelpannemise wäärt asja põlle leidnud, agga nüüd hiljuti on üks tallopoeg, nimmega Iman Barolaine, sealt neid kõige kallimaid perlid leidnud, mis wägga sures hinnas  peawad ollema; temma põlle neid öiete tundnud ja sepärrast oddawalt kullasseppadele arramünud, kes neist agga suurt kasso sanud ja tasko pistnud. Nüüd olla agga Wartemäki mõisa herra, krahw A. Schuwalow sest asjast kuulda sanud ja Barolainega sedda kaupa teinud,  et temmal essimene õigus on neid perlid osta ja Barolaine, kui ta jälle leiab, neid siis mõisa herrale müa pakkub, kui siis mõisa herra ei tahha, ta siis ühhe teisele neid woib müa. Keiserlerlik käsk. Seitung „Wenne Jnwal." Loob üht kõige kõrgemalt antud käsko, kus sees suur Majestät kässib, et kõik Eüropa Wennemaal ollewad taggawarra pattaljonid, siis lahti peawad lastud sama, kui wimase nekrudi wõtmises wöetud nored mehhed senna on sanud. Maksudest. Zubba pitkem aeg taggast,  on sest jutto olnud, et pearshha, mis tännini igga aasta kronule peab maksetud sama, peab mahha jama ja selle assemele jälle üks teine maks, mis iggaüks omma likuwa ja likumata warranduse pealt peab maksma, assemele astuma. Hulk aega seisis assi ennam ehk wähhem üsna waggusi, agga nüüd hakkatakse sest jälle jutto teggema. Seks nimmetud kommission on kibbedaste  ammetis, asja igga külje pealt üllekalumas,  sedda seädust, kelle järrele maksud maksetud  peawad sama, igga nelja külje pealt üllepolerimas,  et iggaühhe silma alla woib astuda ja öölda: maksa, mis sul kronule, kelle maa peal sa ellad, maksa tulleb. Mingo siis aega, mis lähhäb, agga ta tulleb, sedda woime julgeste öölda. Kahjudest, mis rahhe teinud. Seitung ..Wenne mailm" teab könneleda, kus kubbermangudes rahhe se aasta suurt kahjo teinud ja neid saab kaunis pitk register ning kahjude summa kaunis suur. Need kubbermangud  on nimmelt: Wilna, Wladimir, Wolhinien,  Wätka, Kaluga, Nishni-Nowgorod, Perm, Räsan, Saratow, Simbirsk, Sedletz, Petrikau, Twer, Uwa ja Tshernigow. Neis praego nimmetud kubbermangudes, on rahhe Juni kuul 23,809 tessatini wilja pöldusi ärrarikkunud  ja kõik kahjo arwatakse ühtekokko 571,558 rubla suur ollewad. Kõige suremar kahjo on Räsani ja Kasani kubbermangud kannud.  Ka Simbirski ja Permi kubbermangude kahjo põlle weike, peale 50,000 rubla eest wilja kaotanud. Hiljemalt on weel mönned kahjud üllesantud, nenda, et ülleäldse 65,878 tessätini wilja rahhest ärrapurrustud ja kõik kahjo 1,560,066 rubla wäärt on. Kasanis on rahhe pärrast ueste weel 28,170 rubla eest kahjo teinud. Pleskus on rahhe 28. Junil  ühhekorraga 15,860 rubla eest wilja ärrapurrustanud.  Kubani maakonnast toob seitung „Nord. Pr.- otse sesamma suggusid kurwi sönnumid, seal olla rahhe ka hirmus suurt kahjo teinud. Rahhe terrad olnud, kui tui munnad ja olla ühhe hirmsa tormi ja marruga tulnud. Rahhe purrustand omma modi ja marru löhkund jälle omma modi kattuksid pealt mahha ja lopinud  aedu ümber ja kiskunud puid juurdega maast ülles. Podgornas olla kahjo 20,000, Spotsinas 18,200 ju Udoanas 5000 rubla 272