nii wähä suuremaks kaswab ehk ütleme teise sõnnaga, et nende aru nii pisut suurendab, waid nende aru nähikse aeg aealt enne wahenewad  kui kaswawad. Papuad on waimo olemise poolest wäga tuimad. Neil ei sa ennam  loetud, kui neli, mis üle selle, on neil aru saamata, sääl ütlewad: neid on wäga palju. Mõnes asjas on neil aga tundmist ja aru jälle rohkem, kui mõne muu rahwal. Iseäranis  on nemad terawad ja targad loomi ajamas  ning jälgi äratundmas. 10. aasta eest tagasi,  oli ühe maamehel kaks last metsa äraeksinud  ; mitto pääwa on neid 30 mehega otsitud  , aga mitte leitud, siis kutsutud mõned Papud neid otsima, nemad wötnud jäljed kohe üles ja olla jälgi mööda järele läinud, künni nad neid leidnud ja nälja surma käest päästnud.  Usku neil öiete polegi, sest nemad kardawad  wäga üht kurja waimo, keda n'ad Marrali nimetawad. Ta olla, ütlewad nemad, ühe suure kotka nägu ja süa nende seest südame  ära, kes magawad, ehk panna surma seemet sisse. Igal pool arwawad nemad tonta nägewad, keda Purkabidnideks nimetawad ja need käia pimedat aeal mööda maad ümber. Nende waöto peawad aga targad ja nõiad aitama, ja need wöida nende arwates müristamist,  wihma ja tõbesid tua ja ärakautada. Sureb aga keegi ära, siis mõistetakse sagedaste  teisele sest süüd, kes seda kurja temale teinud ja seda lüakse siis maha. Omad surnud  mattawad nemad nenda maha, et nende silmad wasto loodet on ja kus juures kaua nuttetakse. Omalt maalt. Pernust. Ilmadest. Missugused ilmad  meil nüüd Kolme kuninga pääwa ümber olnud, olid igal ühel silma ees ja kellel teekäimesi  ja muud tallitust olnud, teab kül, kui kibedad ja walusad nad olid. Lume tuisud matsid silmad kinni ja kange külm näpistas jala warwast, sõrme otsa, nina, palgid ja körwo, et mitto walo pärast ei täädnud, mis pidid tegema. Pääw pärast Kolme kuninga pääwa, see oti 7. Jaanuaril, oli öhto, kui unewoodisse läksime 17 kraadi külma ja sääl juures wali tuul ja lume tuisk, teisel paama! oli kraadide aru kül wähem oli 12 kraadi aga tuiskas ja tormas kõige selle paama, mis suud ja silmad kinni mattis. Teed on iseäranis lagedate kohtade pääl ja aedade wahel, tuisatud ja auklised, mis läbi siis reisiate edasi saamine wäga waene ja iseäranis  neil, kellel häid sooja riidid ümber pole, enam elu kardetum, kui mitte. Üht seesuggust tuisulist ja lumme rikkast talwet pole meil amugi enam olnud. Aga eks ole ilmad mana taewa Taadi tallitawad asjad ja mis tema teeb, on hästi tehtud, ehk see meil ka wahest nattuke wastomeelt, siis ei küsi tema  selle järele, maid teab seda parem, mis meile heaks tuleb; seepärast sündko siis tema tahtmine, ja meie peame selle eest hoidma, et meie ei nurise, maid kõiges asjus tema wasto alandlikud ning tänolikud peame olema, kui tahame, et ta meid iseäralikult ei pea karistama  ja wastotörkumise eest oma nuhtluse alla wötma. Tulekahjust. Meie ei woi just seda mitte öölda, et tulekahjud meie linnas liig sagedad on, aga ometige juhtub wahest, et ka õnnetust on; seekord oli tuli meie wana gümnasiumi kooli maea kallale läinud; wist mõtles ta, et uus juba üsna malmis, mis aga mitte nenda ei ole. Olgo nüüd lugu kuida ta on, aga tuli oli ta tuttis kinni. See oli teisipääwa ösel wasto kesknädalat. 7./8. Zanuaril na hommiko enne kello kolme, kui prii tulekustutaja seltsi trompeet pritsu mehi kokko kutsus, tuld kustutama; koolimaea kattus oli põlema läinud; aru samata on see agga, kust tuli üles pööningule paaride ja muu puuwärgi kallale saanud. 9. Zanuaril pidi kool hakkama, aga et tuli kahjo tegi, mis parandamist tarwitab, seepärast hakkas kool 13. Zanuaril alles. Pernomaakonnast tulewad meile otse niisamma  sugused sönumed; aga osast nattuke kurwemad, sest et sääl ka üks inimene sisse jäänud. Kuida üks auus mees meile neljapääwa  õhtul, 9. lanuaril kõneles, on Sindi mõisa päralt Pustuski karjamõisa elutuba, ait ja karjalaudad, mis kõik ühe kattuse al olnud, möödaläinud ösel maani maha põlenud. Kas elajaid ka sisse jäänud, seda ei teadnud 27