-MR Mss Päiwis, M sa mis Jord lub« HaAld ja mis selgMe pabberi pea-le*üllsspaNdud,  MM, ja peab pahha meiega pealt wata,«s,  .kui ja WäggeWamtemma lehma Wpssb, ja sedda mis lehm annab, omma kas-fVN  pmgib. Tal olnud suur totus, et Europa Mjad sawad pea sassi minnema, siis Preislase Mst omma -katte saab; se ei tahha agga- weel Ma tulla, ja nenda kuida asjad-praFgo Austria  ja Preisi wahhel seisawad, ei- põlle tal/lsta,  et MMmetud punkt rohhoteggemise, protokollis  täidetud saab. . - - Kanna krahw Bismarki termis olla jälle MTZse ja -ftpärrast läinud ta Berlmist jälle OWma mmsa, peale, termist kossutama, lootmud,'  et pea jälle parremaks, saab ja seks aea-ks Berlim moib taggasi tulla, mil tolliparlament kokko tulleb./ Kuida kuulda, olla manna meh- HM ueöte haigeks janud, egga -ei arwata ni pea kotto mäljatulla, Woimad; mönned ütlewad MWmal kslla-többe ollewad. On se tossi, siis Põlle- küllota et ni pea parremaks saab.- , . . Msdine-mimst-er von d-er Heidt, kes omma  terwise parrandaWise parrast kord ka Jtaliamaal  käis ja sealt Berlini jälle taggasi tulli, Ms Praego polest wägga waene, ta omma jallaga ennam ülle toa, peab ühhe toligy, kellel rattad al, laua äre midama ja sealt jälle taggasi; arwatakse, et öhto ennam  kaugel ei tahha olla. Surm ei mata kellegi kõrguse peale, maid kelle pawad täis, sellele ta wöeraks tulleb, ja iggawese rahho Wse.wiib,. tahtzko ta woi mitte, selle järvele M.eL küssi. PreLPlmaalt. Rigiwallitsejate kokko trehwamisest  Emsis, könneleb üks Väljama seitung : Et Preisi kuuningas ja Wennema keiser ühhel seal Emsis terwise-wet prukida tahtwad, näitab nenda, otsekui olleksid nad sedda enne läbbi räkinud ja seks nöu piddanud, et seal pitkem seg Mhtwad koos olla ja kui se tõest MHäb, MK mad kuulnud Ma, siis tahhab ka Baieri kumNSgas esmalt Saksamaal nattuke ümbsrreifida  ja OK ka kord GmW läbbi soita., kus Ms : Preisi kßnninga ja Wenne keisriga kokko .saak: Jssimnesest Mõista, On neil suurde! Meestel WõniN mmste Wghhel läbbiräkida, mis mäburi riWe Ghsndust meel MdlamM teeb, ka Ma, etksiser MppleW^^kstsüks.wöeraöpiddo Preisi kuUMngal  Wslgo, ka-senya saab mmnema,Ms MM jybba uellj suurt kronitud meest korraga EMsis  M.ägga hea melega sowiksiM siis hiri kombel sallaja senna tuppa puggeda, kus Mch sured mehhed koos, et kuleksime, mis nad issikeskes könnelewad, et sest parrast ka omma sebradele wöiksime könneleda. JtOlia«aOlt. Wlorentsist kirjutakse 6. Uprillil-: Mailandist teada antakse, M seal üks wabrik üllesleitud, kus sallsmahti patronisid  walmis tehtud», Üks neist wabrikantidest  olla, kui , politsei sisse astunud, üht am- Metnikp hsrvanud ja isst plaggarna panMd; nelli kinni Woetud» . > . , Pxa«tf«ssMOsM Sealatse rigi Wallitsusel  nähhikse wäggs - kirjud päwstd olletvah» Kõik Pärisi lm on nago suur tulle-purtsaw mäggi, mis ähwardab tuld Wälia aea-Ma hakka  ta. Rahwas on seal kõik ni üllemägga wihha.Mis, ,ja se tech rigi wallitsusele kanget pea-wallo» Politsei olgo igga öse .jallal, ja jja körwad lahti, muido-woib pea middagit sündida, mis parrast pahha Vastata.  Ennamiste igga näddalas antakse temma  kaks'künni kolm, korda abbi jure, et ksddune  rahwas rahhul woib puhhata. Praego olla kõik Paris kül waggusi, agga kes woib uskuda kauaks sedda saab; tänna kenna rahho, Home mässaMne jg. torm. - ' 'Prantsuse rahwas on üks wägga issiennesest täis rahwas, kes saggetad muutmist armastab; ükski assi ei pea neil kaua kestma, siis on se wanna ja alw, otse kui lapsed omma mango riistadega» On nad nendega paar päiwi mänginud,  siis himmo täis, jättawad mahha ja sowiwad usi jälle sada; otse nendasamma on Praytsuse rahwa luggo. Enne olli Napoleon lli. neil armas kaiser, kedda kui Jummalst armastasid ja kõik teggid, mis ta tahtis, nüüd sirrutawad -käed temms pole wälja ja käggistaks  ärra, kui peaksid liggi sama, ja sowiwad uut ja parvemüt. Kõige himmolikumad on nad Me peale, et Prantsuse riik prii-riikolleks,  kus rahwas issi wallitseb; sspärrast ei wm Ml ka ial üht kindlat järge Ga; rigi- 134