tahtnud kauem pealt kuulda, siis woime kü! srwata, et assi kenna ja koos Memme ühhendlik  on» Nad mehhikesed mötlewad omma karraga kelk mailma kohhutada, et iggaüks emalt kaugelt jubba mütsi nende eest peab mahhawötma ja pölweli maas nende jure tulle-- ma. Wanna paawst se turtsub issi tuld kõikide  nende peale, kes temma poolt ep olle ja kes temma kirjasi wasto ei wötta, egga temma öppetuse järrele ei ella; kõiki neid tahhab ta ommast suust wäljasüllitada; agga kahjo, et teised sesuggused argpüksid põlle, kes temma ees wärriseks ja tedda kardaks. Ta peab ennast ma peatsiks Jummalaks, agga unnustab  seal jures ärra, et issi surma põues kannab,  ja et issi ühhe jallaga haudas ja teisega haua are peal on. Mis aitawad keik temma ähwardused, keik Äraneedmise kirjad, mis ta awwalikult Romas igga ulitse nurga pdale ülleslööb, kegi ei punnasta nende ees, kellegi südda ei wärrise neid luggedes! Kui sesuggused  kirjad aastal 1770 kü! paljo maksid, Ms ei maksa nad 1870 ennam middagi. Teise ussulesi nimmetab temma ketseriks, neid wannub ta kõiki kõige süggawamasse pörgo põhja ja ühtlase ka neid katoligi ussulesi, kes iggapiddi temma su pilli järrele ei tantsi, egga sedda te, mis temma tahhab. Möllaks ja mässako pnskoppid ta ümber ni paljo kui Lahtwad, agga parremaks ei te nad asja ommetige  mitte, kui ta praego on, sedda peaks wanna paawst jubba issigi ärranäggema. Msmsst. Woi nenda! Mönne nädbala  eest olla üks Sakslane Wini linna arrasurnud  ja protestanti kirriko aeda mahhamaetud.  Temma lesk lasknud omma mehhe mällestuseks  üht haua kiwwi walmis tehha ja peale kirjutada: ..Siin hingab Jummala rahhus.  . . Roma kirriko wallitsus keelnud ärra haua-kiwwi peale pannemast, sest üks ketser  ei woi ..Jummala rahhus" hingava. Waesel lessel põlle muud nöu üllejänud, läinud  Pohja-Saksama sadiko jure ja kaebanud omma hädda; se olla silmapilk kirriko aea wahhile  käsko andnud, laska haua-kiwwi haua peale panna. Amst«SMS«tts üttem aösi seal on praegs ministrite seggadus, surem sSsa M«st oW ka jubba ammetist lahti sanud. Krahw Beustist ei olle sedda kuulda; wist põlle ta ennast lahti pallunud. Waene assi ühhe rigil, mis issiennesega  ridus, sest seal ei woi ial üht kassilliks  eddasi ja korda samist olla» Sealatse rigi seadus on otse nago mönni wanna nöu, mis witsad pealt ärralönud, laggunemas, egga woi enne prugitawaks sada, kui ued witsad jälle peale sawad aetud, otse nendasamma, ei sa ka Austria assi enne parranema, kui ued ministrid wallitsetud ja ammeti peale kinnitud sawad. Sandist wallitsusest tullewad ühhes rikis mönne suggused, tüllid ja mässamised, kellest seal otse pudo põlle olnud. Paristst. Se maea kus Pisrre PsnapartZ praego lukku tagga istub, on üks kaunis ello pölline manna maea, kus jubba mönni suurt suggo mees sees istunud ja omma wimast tunnikest  odanud. Aastal jubba liggi kolme  saea aasta eest, olli selle maea nimmi Montgomerü  torn, ja nimmelt sepärrast, et krahw Montgomerü, kes kunninga Hindrik teise ühhes  turniris olli ärratapnud, seal mängis istunud  ; pärrast olli sel tornil nimmi Tsesari- - torn olnud; kust ta sedda nimmi sanud, on teadmata. Uri- ja Tsesari-torni wahhelt käib uks sisse ja seal körwas on, kuhhu wannal aeal politika ja muud sured süüdlased ellasalt maetud. Seal peab nüüd prints Pierre Napoleon  istuma ja otama. Ei olle seal ta korter  ja üllespassimine prmtslik, waid wanglik. Torni waht on toapois ja üllespassia, kes agga mitte printsi kässo peale, kui kirp sta ja senna ei hüppa, waid tenib tedda, kui omma kässo allust. Unnad, mis seädus lubbab ja sellega olgo prints rahhus käskida põlle tal seal põrmugi. Prantfusemaalt. Pausist kirjutakse lv. Januaril, et kaebtused ..Marseillaise" wasto wägga rasked olla, mis kohhus selletama piddanud;  agga need kelle peale kaebatud, ei põlle kohto ette tulnud. Siis olla rahwa käes jui jooksmas olnud, et Rochefort, kõige waljema karristuse alla, mis seadus agga lubbab, peab langema. Temma peale kaebaja olla öölnud, et ta agga üht trahwi mis Rochefort 38