kõnet mitte sõna sõnalt siin üles ei wõi panna. Kõneleja maalis osawal sõnal peale kümne pildi rahwa laulu-elust kuuljate silma ette. Selgeste nägime, kui kurwad meie rahwa päewad endistes aegades niihästi laulus kui igas õpetuses oliwad. Trükitud noodi raamatuid ei olnud olemas.  Sellepärast lauleti igas kirikus isesuguseid keerulisi ja weerulisi wiisisi. Nelja healega laul oli tundmata asi. Siis jälle hakati mõnes paigas, kus kiriku-õpetaja laulu armastas, tema käsn peale nii kunstlikka nelja healega laulust  laulma, et koolilapsed nädala kaupa ainult laulsiwad; muidu ei wõinud see õpetaja kõrwa rõõmustada. Et seni lugemine ja katekismuse õppimine seisis, sinna ei wõinud keegi midagi parata. Ka meie aegse lauljate üle nurises kõneleja sellepärast, et lauljad liig raskeid laule käsile wõtawad,  aga neid halwaste laulawad. Laul peab kerge ja kena olema ja teda wõimalikult häste lauldama; siis tungib  tema heal meie südamesse ja kosntab teda, Muidu on ta tundjale pahanduseks ja tundmatale tühiseks aja-raiskamiseks.  Praeguse ja tulemase laulu kohta soowis ta, et laulmine kooli läbi suuremal mõõdul rahwa sekka laiali laotatud saaks, et meie niidul ja nurmel laul heliseks, et meie noored mehed kroonu-teenistusse minnes lauldes lahkuksiwad,  et laul neid rõõmustaks ja kodu-jääjaid trööstiks. See aga ei olla mitte muidu wõimalik kui lanlmise-raamatute  läbi. Ilma raamatuta laulab igamees oma laulu jn kokkulaulmisest ei ole ilma uueste õppimata kõnetki. Sellepärast  olgu mõned laulmise-raamatud koolis ja kodus üleüldse pruugitawad, et igamees neid laule igal ajal laulda wõiks. Kõne lõpetusel pani kõneleja 25 pää-puukti läbirääkimiseks  ette, kellest meie mõne siia üles paneme. 7. punkt. Ainult siis wõib laul koolis hästi minna, kui laulmises kanget korda peetakse. 10. p. Iga koolilaps peab nädalas mõne korra üksikult ette laulma. 11. p. Kooli üle-katsujad peaksiwad kooli käest enam üksikute  laulmist nõudma, nagu nad seda lugemises teemad. 12. p. Laulude raskus ja paljus ei tohi ilust laulmist mitte keelda. (Laula kergeid laule ja wähe, aga neid iluste!) 17. Rahwa-kool peab ainult rahwa ja rahwalikku laulu õpetama. 22. p. Kirjutatud noodid ei kõlba kooli-lastele. 23. p. Preisimaa kooliseadus nõuab: „Jgal kooliõppijal olgu oma trükitud noodi-raamat käes." 24. p. Kunsti-laul on lanlu-kooride asi, kuhu jume aga ka osawamaid kooli-lapsi wõtta tohib. Juba kahe aasta eest oli kanditat Müller ühe konwerentsi-kõne  enese peale wõtnud, kelle ta nüüd kirjalikult sisse saatis, et ise tulla ei mõinud. Kõne päälkirri on: Kuida peab kooli-õpetaja noorte Lätlaste püüdmiste  wasta mõi poolt olema?" Seminar-direktori herra Zimse tuges selle töö ette, kus sees kirikn-õpetaja herra Müller otse teel näitas, kinda noored Lätlased oma wastalistega mõiilemnd ja sõitlewad, kuida nad ükstoist otsani ara hääwitada tahamad ja seal juures mõlemad, ühed paremale, töised pahemale poole teelt kõrma kallawad ning õige ja õnne-tooja tee mahe peale jätawad, kuida ühed liig heleda prilli läbi oma asju maakarvad,  wastalised jälle liig musta silma-klaasi abil nende peale kohut wõi ülekohut mõistawad. Kõne sisu oli järgmise  5 punkti sees koos. 1. Rahmas on kauni kombete kogu, jn el ole mitte poliitika  selts. (See tahendab: Nahmas ei pea mitte poliitika  tülis ja tules elama, maid peab rahu armastama  ja rahus kõlbliku kombete ja iga hea poolest kaswama ja kosuma., 2. Iga rahmas peab oma ruhmuse eest hoolt kandma; see aga ei tohi rahwaid lahutada, maid peab neid ühendama. Jnmala-kartus jn magadus on rahmuse alus ja põhi. 4. Kooli-õpetaja ei tohi rahma püüdmiste mastu mitte külm ja kalg olla, ei pea ta ka mitte mõni suur maailma eest muretseja olema (kosmopoliit), maid peab oma rahma tõsine laps olema. 5. Koolmeistri püüdmised peamad tema rahma keskes olema. Ehk küll esimesel päewal mõned räägitama asja üle kõnelda soowisiwad ja see kõne sellele just sundis, siiski armati  mitmelt poolt heaks, et seekord selle üle mingisugust aru ei pidanud peetama, sest „kõnelejat ei olla siin". Pärast lõunat kella kolme ajal teadustas kiriku-õpetaja herra Ulmann mõnda Läti kirjawarast ja soowis, et kooli-õpetajad, kes sest tööst jagu saamad, mitte ümberpanemises  ära ei mäsiks, tema käest aga enne nõuu küsiksiwad. (Õp. Ulmann on selle asja toimetaja president.) Tulema aasta tullakse Jaani-päewa ümber jälle Walka kokku. Lõpeks wõtsiwad mitmed kooli-õpetajad kõnesi ligedamaks  konwerentsiks eneste peale.. Peaks mõni auuStatud ainmetimend, kes ka Walgas oli, leidma, et eesseiswas kirjakeses mõni rida mitte sõna sõnalt Walga könetega kokku ei lähe, siis ei saa ta mu sulge sellepärast ometi mitte risti lööma, kui mõtleb, et ma meelespidamise järel mõne päewa pärast kuuldud ja yähtud  asjast räägin ja et ma Saksakeelest Eestikeelde ilmaski sõna sõnalt ümber panna ei taha. Aga mis on mu südame soom meie kooli kosumiseks? Ütlen. Walga kouivcrcutsil räägitakse Saksakeeli, kellest suur osa Eesti koolme.stritest jagu ei saa. Siis on seal enamiste  Lätirahwast juttu, mis meie kohta ei sünni. Ka on Walk Eesti-pinua piiril ja seepärast kaugel. Sellest see siiv tuleb, et Eestlased neist nöupidamistest wäga mähe osa wõtawad.  Sell aastal ei olnud nntte kümmet Eestlast koo^! Käigu Eestlased enam sell kouwerentsil, aga muretsegu  nad ka koosolekute eest, kus nad Eestikeeli aru peawad, et iga koolmeister sellest osa wötta wõiks! See on mu südamelik soow. —i Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Kuule, Part, kas sinul ka usku on? Kalja Part: Mis sa rumalaste küsid! Kui minul teda ei ole, kellel teda siis weel peab olema! Äi a lja Vtart: Aga kuidas sa oma usku awaldad! Kalja Part: Kõige pealt selle läbi, et ma „ Sakalat", seda sinu ilmaliku sõpra, igapidi inimeste ees maha kisun ja teutan. See on meie rahwa uss! Nalja Mart: Siis on jo j-nu usk uks õige ussitanud usk! Kirja wastused. 165) H- J- D—s. Olge terwe! Loodame pea jälle uudist, 166) K. L. M—s- See on üks trüki wiga. Meil ei ole mitte 1566, waid on 2566 lugejat. 167) W. L. R—s' On küll laulu mõtted, aga nii waeses wälises  kujus, et trükkida ei wõi. Uurige heaste laulu seadusi ja nimelt ..Kalewipoja" laulu. 168) J. S. S—s. Ruumi puudus ei luba meid muid sõnumeid  trükkida, kui üksi kõige tähtjamaid, kust terwe rahwale kasu tuleb. Saame Teie kirja tükati tarwitama. 169) P. K. P —s. Teie ennemuistene jutt on wäga kena, aga üksiku juhtumiste pärast seal sees teda ..Sakalas" trükkida ei wõi. ..Kirjameeste Seltsile" saab ta aga mõnusaks materialiks olema ja saab seal wistist Teie nimega trükitud. Korjake ja saatke meile weel! 176) H. J. W—s. Oleme ka töise kirja kätte saanud. Täname  wäga! 171) J. K. T—s. On meie kätte saanud. Saame Teie soowi  kohe täitma. Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 3. Augustil 1873, Wiliandis trükitud F. FeldL'i juures. Kuulutused. - s» „ Kuulutus. Keiserliku Mliandi linna auuliku Naewalitsuse  poolt antakse seeläbi kõikidele teada, et linna kodanikude soowimise peale ostjate ja müüjate kergituseks ja elawama turukauba jooksmiseks otsuseks ön tehtud, et mõlemad päewad nädalas, Töisipäew ja Reede, enne lõunat knnni Ma nheni turukauba toomisele ja müümisele siinse linnaturu peal kinnitatud on. A? . Wiliandi Raekojas I'4. Augustil 1878. PürjermeMer J. ZNerncke. (154) ' Sindikus Faber. i Eestimaa wastaKttku tulekahju kinnitamise walitsuse poolest , antakse seeläbi teada, et iga Paastu- ja Mihkli-kuu I—ls1 —15 päewani tulekahju  maks taluperemeeste käest kella 9 —12, ja 13 —3 üksi mõiSnikute käest Tallinna kreditkassas  wasta wõetakse. Niisama saab ka kõige 'kogukonna walitsuStele teadusdatud, et kui ühes wallas mitmed peremehed oma talukohtade  eM tulekahju-kinnitamise raha sissemaksawad,  üks nendest iseenese, kui ka töiste maksud äratoimetaks, sest et ruum kasinaks jääb, kui kõik korraga ette tahtwad astuda, ja ühe läbi maks wirksamalt toimetatud saaks. Tallinnas, kredit-kassa majas 5. Augustil  1878. Walitsuse nimel U 145. J. v. Gernet, sekretär. (153) i , W>ru Eesti Selts „KateVjMg" 27. Augustil (Pühapäewal) s. a. Rak?  meres kokku tulema ja nimelt kella pärast lõunat. Kõnest saamad pidama: Auuliige  W. Normann ja tegew liige M. Lindenberg,  ning Malla mängukoor on kaasosaline. Sell päewal wõetakse ka koolilapsi kooli õpetusele  wasta. Palutakse, kellel wõimalik on, osa wõtta. Seltsi Eestseisus ja Kooti Wõunkogu. i Seega annan ma teada, et ma tänasest  päewaft saani jälle igal ennelõunal kella 1/210 künni 11-ni kodu olen. Kreistohtri herra Vr. Truhart, 12. Augustil 1678. Dobberti majas. 3 Annan oma armsa lugeja sõpradele  teada, et peagi alamal nimetatud uued raamatud saamad minu poolt wälja tulema: 1. Mnrjani würst. Jutustus orjade elust. 2. Wladimir ja Katinka, ehk Salawande seltskond Kaukasuse mägedes. 3. Jaan Swenfon, ehk Talumehe truuus ja würstlik tänu. Üks jutustus Rootsi kuninga Kaarel VII. ajast. (ib2) P. Martson. 1 GMW»' (Politsei lubaga.) > Et minema nädalane lisaleht alles täna wälja tuleb ja tänane lisaleht tulewa nninriga ühes lähcü, on selle läbi tulnud, et nüüd ka lisalehed Wiliandis trükitud saawad ning käekirjade ja piltide toomine Tartust Viljandisse  ja mnnd toimetused nii paljn aega tarmitasimad, et lisalehti 26 mitteaegsastc wõimalik ci olnud malmis saada. Sakala Tonnendus. Keisri härra kroonimise pahal, 26. Augustil s. a. saab Koidu seltsi kuuöhtu kõnede, laulmise ja muusikuga ära peetud. Peale see saab ka tantsimine olema ja on Seltsi aed kirju latritega, kui ka saal lillede ja muu kaunistusega ehitatud. ' Palutakse ka rohkeste sellest osa wõtta ja ka wõeraid ligi tuua. Hakatus õhtu kell V. Eestseisus. Schnackenburgi kuluga on tema raamatu- ja kiwi-trüki majas praegu wälja tulnud ja igas raamatu poes saada: Talurahum Kalender I 8 7 « 52 lehekülge, 16 pildiga. Hind paljalt 16 kop. Jällemüüjad saamad, kui raha kohe ära maksawad: 166 eksemplari pookimata 8 rbl. eest, 15 „ 56 kop. eest, 23 „ eest, 36 „ 56 kop. eest, 38 „ eest, 76 rubla eest. 5 266 366 466 566 1666 (155) Noored tütarlapsed, kes lmesteriihwa riiete õmblemist taieste tahawad ära õppida, wõiwad ennast üles anda tulmfepp Mira majas, pahemat kät sisse minna. Clifabeth Droste. 2 Meie kuluga on wälja tulnud ja igas raamatu poes saada: Saksakeele õppimise raamat kaalidelt. Kirja pannud K. Hl. Jakovson. Hind poogitud 45 kopp. h. C. ZNattieseni trükimaja Tartus. (1"6) 1 Wiliandis on üks uus kiwikatusoga maju, aija ja suure ehituse platsiga Tartu maantee ääres linna piiri peal künni 1. Septembri kuu päewani müüa. Kaupa teeb sealsamas Alexander Johns. 1 Katuse männapuu hööwli laasta müakse Lõhawere mõisas ja on hind 1 rbl. 30 kop. tuhande pealt. 1 Ühe Eestikeeles wälja tulema naesterahwa käsitöö õpetamise raamatule tarwitakse kõiksugu  wanu Cesti õmmeldud ja kootud Kellel seesugust wanu kirjast riiete, wööde, särkide, sukkade ja muu riiete peal on, palutakse selle lehe wäljaandja kätte müüa tuua ehk mõneks ajaks läinu peale anda. z