rid trahwi al, kui röuge pannemise käsko põlle täitnud ja ueste neile jälle põlle panna lasknud.  Ka tehhakse köwwaste kohhuseks, et kui kegi tahhab naest wötta ehk mehhele minna, enne laulatud ei sa, kui tunniskirja põlle ettenäidanud,  et neile ueste rõuged pantud; tahhab  kegi passi sada, peab tunniskirja ette näitama,  et ueste rõuged panna lasknud; ehk tahhab kegi ühhest wallast teise walla alla kirjutada, peab tnnniskirri ette näidata ollema,  et ueste röugid panna lasknud. Meie same siis ühhe röuge pannemise kässo, mis keddagit ennam ei lubba röuge pannemise eest körwale pöggeneda ja ärgo pango kegi pahhaks, kui selle nalja läbbi ilma naeseta ehk ilma mehheta peawad jäma. Ommalt maalt. Riast. Tallumade mumisest. Mödaläinud  werend aasta sees, se on: 23. Januarist  künni 23. Aprilini, on, kuida Ria seitung  Maa- ja linna rahwale könneleb, tallomade  mümine ja pärriseks ostmine, kaunis pitk sam eddasi läinud; selle üllemal nimmetud  aea sees, on 35 tallokohta, mis on ühtekokko  703 taalert 32 krossi wäärt, 97,149 rubla eest pärriseks müdud. Krono mõisa maade sel letus. ..Wallitsuse teadaandja" awwaldab omma aasta arru-kirjas, kui kaugele kronomöisade pärralt tallomaade selletusega aastal 1873 on sadud ja nimmelt kolmes Balti kubbermangus. Krono tallopoead Eestimaal, kelle maad jubba kõige kõrgemalt, aastal 5869 Märtsi kuu 59. päewal antud kässo põhja peale selletud  ja selletuse aktid käes, on omma maid hakkanud päruseks ostma. Kõigest kroonu maast, mis Eestimaal ühtekokko 5993 tessatini  suur, on jubba 5942 tessatini tallorahwale  päruseks sanud. Kõik selle maa hind olli arwatud 33,375 rubla, kellest muist kohhe maksetud ja muist 49 aasta sees peab tassutud sama. Taibeli mõisa pärralt tallomaad arwatakse  76,759 rubla wäärt ollewad. Liwimaal on Balti õienduse ja selletuse kommission omma töödega, ollewa 523 krono mõisa tallomaade selletusega malmis. Rendi summad mödaläinud suwwel ja süggise tallopoegadele  teadaantud ja kõik öiendud ja selletud.  Peale selle on 1873 aasta löppetusel köik, mis nende 123 kroono moisade selletuse jures ette tulnud, ühte kokko wöetud ning 1874 aasta hakkatuses kindral knbberneri herra läbbi rigi domäni ministeriumi kätte sadetud läbbiwadata ja kinnitada. Parrast sedda, kui ministerium sedda saab kinnitanud, saab kommission wibimata selletuse aktid tallorahwa  kätte andma ja sedda tööd selle aastaga  löppetama, mis ka wägga sowimise wäärt. Kuramaal põlle mödaläinud 1873 aastal  kroonu moisade ja nende parralt tallomade selletuse polest muud tehtud, kui agga ükspäinis  need tööd tallitatud, mis kauemaks ei olle wöinud jada, se on: nende möisade maade jaggamine ja piride ajamine ärratehtud,  kelle rendi aeg pea ümber ja ueste peawad  wälja renditud sama. NL pea kui Liwimaq  krono möisade assi selletud ja walmis, siis saab sesamma assi ka Kuramaal kohhe kassile wöetud ja malmis tehtud. Tallinnast. Äbbi komite. Tallinnast kirjutakse 21. Mail: Mödaläinud kesknäddala, 15. Mail, olli Samara ja teiste maade häddaliste  heaks, Eestimaa abbikomitee museumi saalis koos, wimist selletust ja arru teggemist teggemas, sest et sellega siis omma tööd löppetanud.  Ülleüldse on Eestimaal rahha korjatud  9025 rubla 59 kopp., kellest künni 20. Märtsini 7500 rubla Samara kubbermango maakonna ammeti, naesterahwa komite ja sealatse evangeliumi ussu öppetaja kätte ja 1200 rubla on Bessarabiamaale prausti herra Behningi kätte sadetud. Peale selle, kui ka posti rahha mahhaarwatud, jänud siis weel paar sadda rublad järrele, mis kreditkassasse  kassude peale antud. Nüüd künni 15. Mai kuu päewani, on sesamma mönne wäikese ande ja intresside läbbi 409 rubla 81 koppika peale tõusnud, nenda on siis ülleüldne  korjatuse summa Eestimaal olnud 9435 rubla 40 kopp. Samara kubbermangust, Nowouseni makonnast, on öppetaja Sprekelsen kirjutanud ja sealatse rändaja Eestlastele, kes sures häbdas olla, armo pallunud. Et nüüd 187