nud. Jgga küddunud hobbuse tagga otsimine on asjata ja kannab varrast wägga pahha wilja, sest kes sedda peaksid julgema tehha, nende elludmaead ei seisa kaua, waid sawad pea tuhha unnikuks tehtud. Rahwas peab sedda siis parremaks, kohhe maakleri jure minna ja temmaga kaupa tehha, kes agga saggedaste  waljalunnastamise hinda wägga ülles ajawad, kus jures siis ka wahhest sedda ette tulleb, et üks tallopoeg maakleri ette pölwede peale mahha langeb ja tedda armsaks issaks nimmetab, pallub jawannub, et omma hobbuse  waljalunnastamise hind saaks allandatud.  On nemmad agga hinna polest kokko leppinud ja rahha ka ärramaksetud, siis peab ka wargade auuks ütlema, et nad sönna piddawad  ja ilma pettuseta hobbuse kätte andwad.  Agga mis teeb siis politsei, miks temma  ei aja wargaid tagga? Ja kulda peab ta neid tagga ajama? ütleb kirja saatja. Neid kohhe kätte sada, on raske; ka arwab tallopoeg,  kes wargade ähwardust ja kätte maksmist  et seal jures middagit kasso ei sa ollema. Nenda müllawad siis wargad kõik suwwe läbbi ja neil ei olle middagit karta. Na süggise pole, siis pütakse ka mönni kinni, ägga mis kasso sest on? Politsei kirjutab kõik protokolli ülles, qnnab süüdlast rahho kohto holeks, kes meest süggise, kui lomad ennam wäljas ei käi, kohto ette nõuab, panneb mõnda ka talweks wangi torni, kus mees ennast römustab,  et ei prügi talwel kortre ja üllespiddamise  eest koppikat kullutada, waid krono anda prii korteri ja toido ja seal on mehhel siis aega käes tuderida, kuida warguse töö kõige kassulikum. Nenda lähhäb se aasta aastalt evdasi ja rahwas on jubba ni arraks läinud, et kardawad häid hobbusid piddamas; kellel weel wähhegi loom on, se müüb sedda ärra ja ostab ühhe, kellel agga paljas hobbuse  nimmi, agga wäggi ja rammo pudub, mis issiärranis pölloharrimisele kahjolik, agga perremees rahholikult maggada woib, sest et teab, et kegi sedda ei hakka warrastama. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Prantsuse asjust. Berlinist kirjutakse, et rahwas seal oige kikkis körwadega kulab ja terrawa silmadega silmab, kuida tuul Prantsuse rigi asjo saab ajama, kas otse möda merd eddasi, woi wahhest mõnda kohta randa, kus nende poli tika laew jälle lohhutud ja purrustud saab. Praego on seal kolm partiid ühhe teise wasto ja need jaggelewad  nago mönned jahhi koerad, kes omma sagi kallal tüllisse läinud; iggä päew on karta et ühhe teise tutti sawad kinni kargama ja nende ellu luggu mitte parrem ollema, nago - se praego Hiöpanias on. Ühhe teise wastased  on seal wabbatrigi, keisririgi ja kunningrigi  armastajad ja veed on siis, kes ühhe teisele nipso ninna alla löwad ja wöereti ühhe teise peale watawad. Tännini kalub nende kaal ikka weel wabbatrigi pole, agga kes teab, kui kauast sedda on ; tännine on nende arru, kül ikka surem, kes wabbatrigi pole hoidwad; agga kes seisab selle eest, et mönni kergemeleline  pea teine pole ei hüppa. Wabbatrigi wallitsus on seal ka jubba mönne tembo ärrateinud,  mis läbbi keisre rigi nõudjate ning sowijate arro tõusnud. Teado parrast, on kül Mak Mahon omma kindralitega walmis, et kui middagit wasto seädust asja peaks sündima,  ommalt poolt tehha, mis kui rigiwallitseja  kohhus on, se on mässamist mahha röhhuda ja mässajaid rahhule sundida, kui mitte muido, siis söariistade läbbi. Sest asjast  ette könneleda, on raske, sest et seal üks süggaw ja läbbi näggemata pöhhi al, waid siis agga selgeste nähha on, kui assi mödas, kelle kätte wöit jänud; agga millal saab se lõppema? eks ta põlle Hispanias igga päew käppuga katsuda ja silmaga nähha; hakkasid esmalt nago naero pärrast ja nüüd ei olle selle tülli otsa weel mitte nähha, nenda saab se siis ka seal ollema: kerge on hakka ta, agga raske löppetada. Mässamisest. Königsbergist kirjutakse  23. Zunil: Peale selle, kui wimasel mödaläinud aeal, mitmes kohtas teniad omma üllemate sönna põlle kuulda wötnud, waid sedda kõik, mis kästud, täitmata jätnud, on issiärraniö Kwednau kütta rahwas 24. üht täieliko mässamist teinud, mis wimaks ni sureks  läinud, et muido ennam neist põlle wöito sadud, kui et söamehhed wälja kutsutud, kes neid jälle rahhule sundinud. Rohkem sadda 229