Vr. Fr. Kreutzwald Tartus. Z. Hurt, õpetaja Otepääs. W. Eisenschmidt, õpetaja Tartus. Dr. M. Weske, Eesti keele lektor Tartus. A. Kurrikoff, õpetaja Türis. G. Blumberg, gimnaasiumi koolm. Tartus. J. Kurrik, seminaari koolmeister Tartus. B. Stern, köster ja koolmeister Tartus. J. Kerg, õpetaja ammeti Kandidaat. Nenda kaugele ulatab Eesti Kirjameeste Seltsi kiri. Meie omalt poolt soowime ettewötmisele  hääd õnne ja oleme, kudas ennegi juba nimetatud, hää meelega malmis wanawara  karjatust wastu wötma. Seltsi ..aasta raamatute" poolest oleks ometi seda wäga joomi  da , et neid rohkem laiale saaks lautatud. Ei minema ega selle aastasid Seltsi ..aasta raamatuid" ei ole siin raamatute poodides kuskiltgi saada. Red. Omalt maalt. Pärnust. Uuest linna säädusest. Rõõmuga oleme seda kuulnud, kudas Tartus, Tallinnas ja Haapsalus uus linna saadus walitsema pandud, et kõik parema joone paale wöiks saada. Uus linna saadus toob kõik linna maea toimetamise asjad täitsa walge ette ja annab linna rahwale taielikku woli, oma asju isi oma jalge paal tallitada. Kõik linna maksu alused kodanikud walitsewad eneste seast wolimehed wälja. See saadus on üks tõsine ühendus meie linnadele ja sellepärast ka wäga soowitaw, et mida warem, seda parem.  Kaua meil wist küll teda oodata ka tarwis  ei ole. Tartus näitawad uued linna walitsuse  korra rattad kaunis wagawalt käiwad. Ka Tallinnas laheks ehk kaunis kenaste, kuid kahju aga, et säälne linna päämees Riisemann marsi pärast ammeti järje pääle istumist ennast  juba haiguse pärast lahti palus, mispärast  nüüd linna poolest wolitetud meeste kogu toimetused see kord natukeseks aeaks seisma jääwad. Riisemanni! läks muidu küll kõik wäga häästi, kui keele poolest tuli t'al Wene keele aealehtede ja ka kubermangu walitsuse poolest pisut meele pahandust. Tema on täis eht Sakslane ja et uus linna saadus üheks aeaks teiste keelede körwa ka Saksa keele meie maa linnades asjade arutamise juure lubab, sus kihutas Riisemann muidugi riigi walitsuse  keele silma pilk wolimeeste kogust wälja. (Eesti keelest ei tohi niisuguste linna päämeeste  all muidugi mitte sönakestgi wist ette tulla). Ka hakkas Riisemann kubermangu walitsusele warsi Saksa keeles kirjasid kirjutama,  et see aga otse saaduse wastu oli, siis wöib olla, et säält pisut päawalu wöi narmide  tõbi tuli, mis auulikku tublit Sakslaste tuge ja minewiku auustajat seks korraks kohutas  ja häbistas, nii kõrge pulga paale istuda.  Meis linnades, kus rohkem Eestlasi kui muid elawad, peaks uue linna saaduse järele  asjade toimetuste ja läbi rääkimiste juures  igal pool Wene ja Saksa keele körwas ka Eesti keel auusaste walitsema. Waga lõbus on selle poolest kuulda, kuidas naabred ja suguwennad  Soomlased keele poolest edasi jöuudwad.  Mis siin Saksa keel, on Soome maal Rootsi keel. Soomlaste nöuu on wiimasel aeal linnades Soome keelt päris walitsejaks keeleks sääda ja Rootsi keelt rääkimist üsna körwale jätta ja kedagi mitte linna walitsufe sekka wasta wötta, kes Soome keelt ei mõista. Kui meie Eesti elu ülenema peab, siis on pää nöuudmine meie linnades, et meie linna uue sääduse aeal Soomlaste wiimane punkt õige kindlaste peetud saaks. Oleme kord keele sisse läinud, eks räägime siis ka Pisut Eesti keele pruukimisest üleüldse. Kallis kaim ja suguwend ning õde! Meie läheme päris hulluks, kui oma keele murde wälja ütelust mitte ei paranda. Iga ühe wööra sugu inimesel on täielik õigus ütelda: ..Linnades elawad Eestlased on päris pärdikud ja narrid keele rääkimise juures! Siin Pärnus, nii kui sa uksest wälja uulitsa pääle astud, kuuled warsi suurema osa alamat  linna rahwast ühte keelt räkiwat, miseft n'ad isigi õieti aru ei saa. Küsid sa w'a memme möuuga: mõista, mõista, mis keel see on, mis n'ad pursiwad? Suure waewaga ja järele arwamisega wöid wiimaks seda mõistatust  üles arutada, et see wist ikka Saksa keel on. Mitmed wöörad tulewad siia ja öpiwad Eesti keele wäga häästi kätte. Sündinud Eestlased isi aga unustawad teda hoopis ära 125