Mo süda on walge, ta on walge, kui mo hambad ja walge kui jahud. Nende körwas elab Wa kamba rahwas, Ukambani lagendiko pääl, see on üks pölloharija  rahwas, kes ka ühtlase lojuksid kaöwatawad  ja pealegi armastawad nad ka kauplemist.  Kaswu poolest on nemad sirged ja tugema kehaga ning tõmmu karmaga; aga riivid oma ihu pääl ei mõista nad kanda, maid käiwad ihu alasti, muud kui naesterahwaö  seub ühe nartsu ümber keha, see peab siis neil katte asemel olema. Waimo poolest on nemad Wanika rahwa taga; aga jooma poolest  nendega ühe wäärilised. Kõige säälatse ümberkaudse rahwa hulgast on nemad kõige targemad ja waguramad kauplemas. Mis iial laewaga senna randa tuakse, seda toemetawad  nemad marsi säält emale sÜgawamasse maale, mõnikord lähäwad künni svl) inimest ühes seltsis; loomi nad kaubade wedamiseks ei prügi, maid kõik wedawad nad felgas ära. Nende naese wötmine on ka ostmise kaupa ja kellel jõudu, ostab enesele mitto naest, et siis nago meite kuk, oma naeste keskes walitseb ja kohasel teel hoiab. Et neid nenda ostetakse, sest see siis ka tuleb, et nende põli üks wäga raske ja wilets põli on. Oma surnuid nemad ei matta, maid neid wisatakse metsa, kust metsa loomad neid peawad ärakoristama. Usust täädwad nemad üleüldse wäga pisut, aga suurt lugu pidawad nemad nõidadest ja wihma tegijatest.  Põhjapoolne ranna jagu, Dabist Gardawui neemest saadik maa, nimetakse Somali-maakö, Araablased hüüdwad seda Adsa niks. Wanal  aeal on see maa, Arabia rahwa käes olnud,  seepärast on Somali rahwas kõik Muhamedi  usku. Neid kardetakse wäga, sest et nad wäga suured rööwijad; lähäb wast sääl randas mõni laew hukka, siis on nemad wäga nobedad madrusid esmalt puhtaks risumas ja pärast müwad nad neid päris orjaks. Nende taga elab ..Gall a" rahwas, neid on umbes B—so8 —50 miljoni hinge. See nimi ..Galla", mis teised neile panemad, tähendab, ..wöeralt maalt tulnud", aga nemad ise nimetawad endid  ..Ormaks", see tähendab Nemad  on ühed prisked ja tugewa kehaga inime- sed ja neid on mitto sugu aru ja kõik on waprad  söamehed. Nende kõige armsam töö on, et nemad pollomeeste kallale. lähemad, neid puhtaks risuwad ja nenda siis oma pead toitwad.  Omad mängid müwad nemad kohe päris  orjaks. Tööd ei wiitsi nemad sugugi teha, waid armastawad ühest kohast teise rändamist  ja usu poolest on nemad täis paganad. Nende preestrid on kül terase maimuga mehed, ka maimu asju äramöistmas, aga nende meel on ilmalik ja siis on nemad ka päris nõiad; seepärast ei holi nemmad ka ülemaist usu asjust sugugi. Ei kusagil muial maades pole niipaljo missi  on i mustasid asju, kui Ida -Ahwrikamaal, sääl on Muhamedi usuline Araabia rahwas risti usu waenlane ja selle maa paris rahwas  igal pool maga kange südamega; teekäimine  on sääl ütlemata raske ja maewaline, sest et sääl teesid ep ole; paale selle on rahwas  alati isekeskes tülis; siiski on ristiinimese armastus neid otsima läinud. See oli 32 aasta eest tagasi, aastal 1843, kui missionär Kapw, Abessiniamaalt ära aeti, laks ta Jumala  armu pääle lootes Sansibar! maale. Senna minnes läks laew, kelle pääl ta oli, randa, nenda et ta häda waewaga surmast pääsis. Inglise Malitsuse soowimise läbi, sai tema Sultani ja Jmami kaest luba, paganatele  armo öppetust kulutada. Kolm aastat pärast seda on ka missionär, Rebmann senna tulnud ja siis olla nad Rabai Mpia külasse läinud ja sääl hakkanud Wanika rahwast õppetama.  Paganad olla neid maga lahkest? wastowötnud, aga ei mitte öppetuse pärast, mis nad sääl pääle hakkanud, waid neil olnud  üks koguni ise lootus. Teisel aastal, kui nemad ühe pisukese maja Jumala kojaks walmistanud,  on üks Wanikamees nende käest küsinud  : ..Mis teie siis meile ka süa annate, kui meie igal suurel pääwal, see on iga pühapaäwal  seie tuleme?" Niisugused mõtted on sel rahwal, nad ei mõtle muu pääle, kui aga söömise, joomise ja lustiliku elu pääle, aga armo öppetuse wasto on nende südamed kiwi kõmad. Ükskord on üks mees missionärile üsna suu sisse öölnud: Teil woib Kristust karmis olla, aga meie saame ilma temata läbi! Suure töö ja waewa järele on missionäril 90