ja on aga üksi kaitsemiseks saaremaa segadnse wasta seatud. Ka Bashibosulide ja seisawa Türgi soeawäe mõne jao poolest saab sagedast piireoigus rikutud ja juhtuwad roömimised ja muud wägiwaldsed teod. WÜrst Aleksander on selle pärast ühe kirja Koustantiuopli saatnud. Heilue Wene keisri proua nimepääw, kes wttrSti isa-S de on, sai suure Jumalateenistusega ja tänupalvega  kirikutes pühitsetud; ka oli õhtul suur söömaaeg wttrSti kojas, mille juure koik wõera riikide saadikud palutud said, kes siin ou. Würst Aleksander jsi Weue keisri ja tema proua termi  se peale. Kohatised ja Eestimaa sõnumid» Öösel lv. ja 20. Jaanikuu pääma wahel sai Kiu mõisa käsiait lõhutud ja sealt riideid waraStud, mille hind 92 rubla peale arwatud on. ÜkS jägu sellest Margusest on metsas ülesleitud.  Mehed kelle peale süüd arwatalse, üks passita hulguS, kes ennast Hans Wahtmaun Laitsest ütleb olema, ja üks lahtilastud soldat Kiu mallast, on kiuuimõetud. 30. Jaanikuu paamal, sai 23. Witnakuu päämal miuemal aastal upund Walkla walla mehe Jakob Torpeli surnukeha Kodali mudas leitud ja mahamatmiseks sugulaste  kätte antud. 30. Jaanikuu paamal, Htul kell tl oli Narma Meresuu alewikus tulekah.n, Jaan Selgumi majas, mis selleläbi tõusnud, et ahju puine alus põlema läks. Ahi sai laotud ja tuli kustutud. Maja. mis mitte ärapöleud ei ole, on Eestimaa wastastiku tulekahju  kassas kiunitud. l. Heinakuu päämal upus Kuusiku talupoeg Hans Neiufeld Kuusiku jõkke. 2. Heinakuu päämal pärast lõunat upus Kukla talupoeg Karl Mikker, ujumise juures, ühes tukis. Zöhwi mudtee-jaama mttamõidja Mart Kilk jäi 8 Heinakuu päämal, õhtu! kell 11 Jvhwi jaama ligidal segatud söidurongi Nr. 14 alla, mis Tallinnast Peterburgi  läks. Pea pärast seda, kui sõiduroug Jõhwi jaama jõudnud oli, sai se mees raudteewahi  Jüri Roodau ja töömehe Juhan Pupp läbi raudtee peal leitud. Waösak jalg oli temal põlwe alt puruõtud. .Küsimise peale, kuida tema rongi alla jäänud, ei mastauuud Mart Kilk mitte, kaebas aga walu üle ja palus abi. Tema sai Jõhwi jaama kantud ja sellesama sõidurongiga  Narma saadetud, suri aga juba rohke merekaotuse pärast tee peal. —> Kära- ja kurjategijad  Strohmi kõrtsi jumes ou leitud; need olla tonubiudre õpipoisid, keda kuida kuuleme, ka juba ametist mäljalükatud ou. Kas nemad meel teist nuhtlust saanud ei ole weel teada ; soowida oleks se aga kiik, et fesugnStel meestel edaspidi säherdused  himud kaoksid. 24, Heinakuu pääwal on aurulaew „Admiral" Hiomaa ligidal kinnijooksuud,  pea küll jälle peaSnud, aga niipalju wiga saanud, et esiteks oma Musi toimetada ei wõi, waid parandad saama peab. Jutu leht. Siiraki raamatrr lõpetus. Ühe eksituse läbi sai selle lehe F- 9 jutu lehtes /Siiraki raamatu" üle lõpetus trükitud se oli aga weel järg; lõpetus on siin. „Sina oled peremees majas, kõik on Sinu!" kostis Ursel kindlast. „ Minul ei ole teist tahtmist  kui Sinul!" Sikst astuS ligemale ja waatis uurides Urseli filmi. „On se Sinu tõsine sõna?" küsis tema siis. »Minu püha tõotus!" hüüdis Ursel ja tõstis kätt kui wandes. Mina ei ole enam endine,  minu meel on pööratud, minu süda wõidetud.  Mina tean kus eksind olen ja pööran ennast teisiti. Mina olen õppind warandust ja riidu waranduse pärast põlgama ja tean, et aga se wara õnne toob, mis taies ühenduses tarwitud  saab." Ursel oli selge healega ja tulise maimuga rääkind, puna lendas üle kahma palgele. Sikst ei mastand sõnagi, ka tema kangus, mida tülid ärritand ja kosutand. oli kadumas. Laua peal, wahaküünlate wahel seisis Piibel; Sikst tegi sellega tegemist. Kas kogemata, kas meelega oli Siiraki raamat üleslõödnd. ..Oled Sina siit sõnu minu matuse-jutluseks otsind'i" küsis Sikst poole healega. aga lahke näoga, mis uut lepituse-sammast sigitas. Sealt peaks kül otsima/ kostis Ursel. ,/ui se Sinule pühast kirjast kõige armsam oli." Sikst pööris lehti ümber. ..Seal seisab ka meel midagi muud sees/ ütles tema ja luges: ~Waga naese mees ou õnnis; ja tema pääwade  aru ml kahewõrra. Mehe sarnane naene rõvmnstab oma meest, ja meeS täidab oma eluaastaid raha sees. Waga naene on üks hea osa, ja antakse selle osaks, kes Issandat kardab. Nii hästi rikka kui ma ese süda on hea nende waslu, kes igal aeal silmist lahked on. Naese lahke meel rõõmustab tema meest ja tema mõistmine teeb tema luudkondid lihawaks. Hea meelega naene, kes wälsa ei lobise, on Issanda and, ja ühtigi ei saa hinge wastn, mis hästi on õpetud. Häbelik ja ustaw naene on üpris wäga armas,  ja ei ühtigi mis maksab, ei ole tema kasina hinge wääriline. Päike, miS Issanda kõrgis paitus tõuseb, ja maga naese ilu tema kuju ehtes on ühesarnatsed. Kui lamp. mis püha küünlajala peal paistab, ja kui pale iluS nägu parase ea sees. Kui kuldsambad hõbejata peal ja kui ilusad jalad ühe riista all, mis kindluste s.isab, nenda ou waga naene." Sikst oli taswawa liigutusega lugend, pani raamatu kinni ja pühkis käega üle silmade. Ursel oli mehe jalgade ette istvnd. „Sma ei pea minu poolt järsku wäga palju pärima," ütles tema weikese healega ja alandliku meelega, mis teda seda kenamaks tegi, mida uem se tema juures oli, paremaks peab asi saama, seda mina tõotan kõige selle häda juures, mis Sinu pärast kannatand olen!" Sikst wiskas mantle õlade pealt ja tõmmas Urseli oma rinna wasta, mõlemad nutsid. Kui aga seda üksteisest nägid, naersid mõlemad pisarate  wahelt. Se oli esimene pääwapaiste, uel õnne-homikul. Mõega-Ursel on oma tõotust pidand. Lühike aga raske önnetuse-aeg on teda õpetand, et inimene  rahwa seas üksi käia ega omas majas üksi käsku anda ei wõi; et karedus ja toredus wara peale, ja suguwõsa au peale ühegile rahwa südames pehmed pesa ei ehita. Pealegi on Ursel äramöistnud, et naese karedus wilets riist on mehe wigast parandada ja et waljud sõuad pea eluõnne löhuwad. Ka Sikst Okaspuu on teiseks meheks saanud. Tema teab nüüd. et tema maja pea on, tema teab aga ka, et se seisupaik mitte üksi õigusi ei anna, waid kui iga teine kõrgem järg, mis peale inimene tõusnud ja astund, seda rohkem kohust ja wastamift toob, mda enam austuse sees seisab. Se teadus aga on teda iseenesest nende kindla, korralise eluteede peale juhtind ja nende peal hoidnud, kus üksi waranduse õnne ja kodust õnne leitakse. Kuiva mõnikord äkilised ükskordsed haigused inimese kehas pitkalise tõbede idust snretawad, nenda puhastawad äkilised südame-ja binge hädad  inimest mudast, mida ilmaelu laened tema südame ümber uhtnud, et selge kuld paistele tuleb. On inimene kibedaid tõden oma puhastuseks  wastawõtnud, siis wõib ka osawõtta meelitamast  tõdedest, kuida need ülespandud on Siiralt,  Jernsalema linna targa mehe raamatus. Tsensuri poolest lubatud. Tallinnas, 3. Leikuse-luu p. 1379. Trülkitud Lindfors' i pärijate juures. Tallinna Linnakohtu poolest saab seeläbi Üleüldiseks teatuseks ja järcltegcmiseks lnulutud.  et kinnitad büdsheti(aas!a-sissetnlekntcja wüljaandmiste arukirja) põhja peal wolmiStud  jäutuseliri nende maksude üle. miö 1L79. aasU eest immobilide (kruntide ja hoonete) pealt linna kasuks maksta tuleb, teatud kvhtuajal liuna kassa kohlu-koas maksnalnstest  wõib läbivaadatud saada, ning et linnawvliniknde - kogudus linna'cadnse 131. artikli põhja peal nimelud maksude tasumiseks üht teriniini l. Septembrist kuuni 1. Oktoobrini sell aastal cm seadnud. Maksud, mis selle termiiui sees mitte pole tasutud saanud, saamad mõlaks arwatud ja kui mõlad sisseactud. kus juures iga wölga jäänud luu eest !"/« (l kopikas rubla pealt) wölga jäänud summa pealt trahwirahals juure arwntnkse. Tallinnas, linnakohus, A>. Juulil 1879. Linnapea asemik W. Greiffenhagen Linnasikcrtar O. B» necke. 1479. Aethtoff'i waõrikn keiwa hinnad. 1 leib 16 naela poolpiUMtud jahust 40 kop. 1 „ >- " " „ 1 4,, »> - tl) 1 moguvapu peenleib tt na.la 12 kop. 1 nisu seppik 2 naela 3 kop. ,valge leib mitmesuguse suuruses naela peolt 6 k. muda kui rukkist ja nisust laewa mcepatti V kuni L kop. nael. Telliuriste peale saamad meel mitmesugused  letwad walmistud. Sest et nende rahnia poolt, tcS Mlöttl! iil marc^ mõisas täinud, sagedaste on pahandust tehtud, annan mina teada, et keelan igaüht  ära, Rocca al mnre'S käia. krtiiür Kirsrci öo Souoanton uus raamust Praegu Schnallenburgk juures Tartus wälja tulnud ja igas raamatueoodiö saada: Heesti keele HMMKMNs. Wälja ouduud 0? M Wcst c. Hind köidetud kop. Selle raamatusse on esiteks kõilide Eesti keele healte pitluscd ja koidaduscd hulga näitustega tabelitesse illesseatud, nii et kus sõna healcl ja mõttel mahe, ieal ka itta t-rjal. Siis tuleb hulk sõnakäännde (declinationi ja conjugatioui) parandnd  wiisil kirjutud tabelid mitmesuguste kasuliku seletustega. Raamat eu igaühele, kes oma kallist isa-ema keelest selgemat aru ja õpetust tahab saoda kodu ja koolis, wäga tMMme juhataja. IV rubla mrmpMu - Zs. sel kuu p. ou Kathariueuthalis Schmeikeni  platsi pcai üks doprlt kapölega uaeste.ahwa kuld Uur lühikese kuld kettiga ärakuduud. Ülemal nimetud ivacwapalka sellele, kes selle Uuri kättetoob meilse Kompasuoi uulitsast Reune majast  Nr. 234, Scheremetjewskt kätte. Teadaan d m i s e d. Maal tarwitakse liht toatüdrukud ja üht karjatüdrukud, ehk ka karjauaest, selgemad teadust annab selle lehe redaktor Nõmme mõisas. Sealsamas antakse ka teadust 6 kuuni 7 uue wabadiku  koha üle, mida täitmist mööda ka juba sel snil wvib waötawvtta, palume oma alistud lu- kaeblusi selle üle. kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe waljaaudmife paika. Liildflirsl plinjlltt trükimajasse Talliuua saata. Sesuguue  toimetus redaktori herra läbi sigitab kir.a wahetamist ja wiidab aega. Head Telliskiwid Nr. 1. 15 rubla tuhhad Nr. 2. 13. rubla tuhhad luiiüb Joh. Grabby. Paltiskimaaude juures. Saggadi möisawakitsuse poolest saab sellega igaühele, ilma mingi wahe pidamata kõwaste keelatud, Saggadi mõisa piirete sees jahti pidada, lindu ehk kalu püüda. Ülewaatajad on kõwa käsku saanud, igaühe kätist, keS selle wasta teemad,  püssid, jaln-ehk kala püüdmise riistad  mõlta, ja on siis igaühe oma süü, kui temale kahju sünnib. Saggadi msisaivatitfus. Pärnu maal, Wäudra kihclkommö, saab LM laut Eidepere kõrtsi juurcö 29. ja 30. Augustil ärapeetama. Hinnad Tallinna turrul. 1. Leiknsekun pääiv. Karduhwlid, tselwk. 60 kop. Herned, 100 p.... 7 „ Leatsed, toop .... 7 „ Tangud, toop ... >6 „ Weikse liha nael. . 13-17 „ Sea liha nael. . . 15—16 , Nöösk piini, toop . 4 . Hapu piim, toop. . 5 .. Muut, korter.... 5 ~ Laua mõi, nael . . 30 „ Püti ivõi,nael . . 27 „ Muna Paar . . 4 ~ stauba-hinnad. 28. Heina kuu p. 1379: Sola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 8 rbl. Heringi tünder 13—13 rbl. Silgu tünder 13—14 rbl. Kopli heina puud 40 kop. Hõle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Akvmr raud 18 rbl. Kase pude süld 5 rbl. 20,k0p. Männi piide süld 4 rbl. 60 kop. .i iwisüte puda 20 kop. Soome putörwa tünder 9 rbl. Kiwitörwa tünder 10 rbl. Telliskiwid tuhat 16—24 rbl. Katnkseliwid tuhat 40—60 rbl. Kustutamata lubja tünder 90 kop.