sk«S peetnd. ja ka need pidule kutsutud. keS sel MMI selle lattva peal olid. kreisis on lojuksetõbe Siberi katku liikumas ja kardetakse, et tõbi wõikS pealinna weetud saada. Peterburgi linnapea on sellepärast seadnud: 1) Kojameeste kohuS on wiiwimata politseile teada anda, kui midagi kardetawat haigust koduloomade juures nähakse, et need lojukse-arSti läbi ülewaadatnd saaksid. 2) Ülewaatamine lojuksearõti - politsei poolest Hobuse-turu peal ja Heinasturn peal ja sissesõidu  tmhterides peab hoolsamaks tehtud saama. 3) Lojukse karjad, iseäranis lehma karjad, mida Shlüsselburgi poolt tuakse, peawad teinepool Obwodnü kaanali lojukse-arstist läbiwaadatud saama. 4) Wärske nahkade müümine üksikult ja wähemalt kui kiimme tükki korraga, ei ole lubatud, kui kohalise kohtu täht ligi ei ole. et need nahad sealt toodud on, kus tõbi ei liigu. S) Harjasepad ja jõhwitnttide tegijad ei tohi hobuse sabast ega lakkasi üksikult osta. Nende seadmiSte täitus seisab wanema politsei-aröti ja ringkonna priStawi ülewaatamise all. —. PeterburgiS on ükS selts ennast asutand, keS tulekahjude warjamiste ja selle õnnetuse alla lang end rahwa eest hoolt kanda tahab. Seltsiliikeid on ka kõigekõrgemas seisuses ja ülemad walitsused on selle poolt. Helsingist. Soome zeitung „Ostr- Nnland" kuulutab : 10. (4.) selle kuu päawal leidsid Peterburgi student August Willrnm Danielsou,  18 aaStat wana endise Jaam õpetaja  poeg , ja kubermangu - walitsuse ametnik titulär-rath Feodor Ackermaun, 22 aastat wana endise EeStimaa kubermangu poftmeistre poeg surma. Mõlemad olid oma wauemate (F. Ackermanu oma ema) juures Wuokseumska kulas.  Ülemal pool joa selle küla juures olrd noored mehed lõhest püüdmas; w.e woolus on wenet ümber wiskand ja urõleurad on uppund. KurwaStilõ on seda suurem, kui mõlemad oma wauemate ainsad lapsed olid ja nende olem me suurt lootust nende tnlewiku peale audis. Mõlemad  olid EeStimaa lapsed ja nende mammad mitmel meie lugejatel tuttawad. -- Wüsa raudtee  eestööd lähemad mõnusast edasi. Tee peal, mis 281 wersta pitk on, saamad 11 jaama ja 8 pidamise-paika olema. Soomemaa osawõtmine  wõinäitnseft Londoni näituse peal er ole kordaläinud. Wõi ei pea seda Pilka teed nii palju kannatama, et wärSkelt senna jõuaks. Ekenäsi linnas on suur tulekahju olnud. Opotshkaft, (Pihkwa kubermangus) Wene zeitung ..Nedelja" kirjutab: eest sai proua Naporstkow, kes oma Matjushkino  mõisas Opotshka ligida! elab , ühe krr,a, umbes nende sõnadega: ..Kindrali proua Naperstkowile.  Meil on raha tarwis. Muretsege, et kolme pääwa sees tuhat rubla Mnstaristr juures (ükS koht Matjushtino ligidal) mahapandud  saab. Kui Teie seda pärimist er tärda, stiS juhtub Teie mõisas tulekahju. Kui aga sellest kirjast kohtule teadust antakse, siis peate Teie surema." Kinnituseks: ..Maad ja pruduft. Ähwardud aiglane proua oli juba nõus seda häbemata pärimist täitma, kui tema mees mõneks  pääwakS koju tuli; se saatis krrja polrtseisse.  Maapolitseimeister tuli senna, er leidnud  aga Matjushkinast midagi tähte, uus pariate  jäljele oleks juhatada wõiuud. Uks pak. mida paberi sees täheudud koha peale pandi, ei ole ka ärawiidud; aga ka ähwardnst ei ole täita katsutud. - Kiri oli wigata kirjutud, kurda näha nenda, et käekirjast aru er saaks; olr kolmel korral kokkumurtud ja kindrali proua laua peale pandud. . Wolo g d a st- Kuida Wene zertung Russkaja Prawda" kirjutab, ou miuewal pühapääwal  wälk kaupmees Orlowi keldri löönud, nenda et se llleSkargaS. Keldris ol> lvv puuda püssirohtu, millelt muist tund aega enne seda Kuida .Deutsche MoSkausche Zeitung" kirjutab, said aastal 1870 mitmes kohtaS lambanahka kasukaid söeawäe tarwituseks tehtud. Kohtud olid aga kuulda saanud, et mõneS kohtas kasukaid lammaste nahkadest tehti, UliS Siberi katku surnud ja et se tõbi mõne töötegija külge hakand oli. Nenda on ka ülestulnuv,  et Moskwas Filoretowi töömajas kolm meest selle tõbeõse haigeks jäänud, kellest kaks surnud, ükS terwekö saanud. Kaupmees Filaretow  on kohtu poolest neliaks kuuks wangi ja peale seda awaliku kiriku manitsuse alla mõistetud. Odessast. Mõne pääwa eest sai, kuida Mene Telegraf" kirjutab, tuntud rikas mees Ralli ühe kirja, mille sees päriti, et tema tuhat rubla ühe kuweeri sisse ja ühte täheudu! kohta maha panema pidi; jätaks tema seda tegemata, siis oleks temal surmamist oodata. Kirja all seisis: „Mässamise komitee liiked." Ralli andis seda linnapeale teada ja politsei ülewaatamise all sai se päritud raha täheudu! paiga peale, ühe ajaiste  alla pandud. Wasta keskööd tulid ka kaks meesterahwaft, istusid pingi peale ja ootasid, et jalutajad ajast wäheneksid. Munaks aga wõtsid saaki pingi alt ja tahtsid kojupoole minna. Mehed wveti kinni ja leiti, et kaks—toapoissi olid. Kotshebejewost, Tamobowi kubermangust. Kuida „ Deutsche Moskausche Zeitung" kirjutab, suri selle kuu 6. vääwal Peter Tsherbakow. Se mees oli kui 27 aastane mees üht herrat, Tshubarowi saatmas käinud, kes Morshanski linna läks Keiser Paul l. alla wanduma, tema oli siis umbes 110 aastat wana ja surmani heas terwises, muud kui et nägemine kahe aasta eest kustuud oli. Weel on tähelepanna, et Tsherpakow  mitte nõdrnsesse ei surnud, waid ühe häda läbi, mida sai, kui ahju pealt mahakukkus. Wõeralt maalt. Saksamaa keiser on smviks Gafteini terwise-paika  läinud ja on 22. selle kuu pääwal heas terwises senna jõudnud. Kanzler würft Bismark on Kissingis. Miuewal aastal oli tema seal mõnikord paavst! saadiku Masellaga jutul, millest rahutegemist paapsti ja Saksamaa riigiwalitsuse wahel oodati. Ka nüüd olid jutud tõusnud, kui peaksid need mõeduwad mehed jälle AiSsingis kokkutulema. mis aga öiete oodata ei wöi, pealegi kui kuuldakse et Masella Münkeni linnast ärakntsutud ja Lissaboni saadetud oleks mida selle peale tähendakse. et paapft tema tallitusega  taieste rahul ei ole. Kauplemistest Rooma ja Saksamaa wahel ei ole midagi uudist kuulda. Selle aea sees on ka endine Paaderborni piiskop  Konrad Martin ärasurnud. Se oli omal aeal üks neist kõige agaramatest, kes ilmeksimatu" paapsti eest ja riigiseaduste wasta seisid, ja keda riigiwalitsus sellepärast oma iste pealt ära ajas. Austr ia-Ungru maal on waidlemine ministeriumi  ehk riigiwalitsuse. ja selle wastaste wahel ikka weel lõpetamata. Bosnia maal on weiked tülid olnud, mida ministeriumi wastased nüüd oma kasuks tarwitada püawad. Prantsusmaalt. Waidlemised koolide parast,  kus neid koguni Katoligi kiriku alt lahti teha, ehk ka sellele koolide õpetamise õigust jätta, kestawad edasi. Parlament saab 3. Talwekuu pääwal Wersaljest Parisi tagasi seatud. KMririigi  jäoskond on prinz Napoleoni, endise Weftfalia  kuninga leromi poega ja Napoleon I. wennapoega  oma peaks tnunistaud. Seda prinzr nimetakse nüüd tema jäoskonna liigetest Napoleon  V., mis aga enne midagi ei tähenda, kui ehk ükskord tõeste ühegi ettearwamata juhtumise läbi walitsuft oma katte saaks. Seal jäoskondade maal on aga ka ikka weel üks kuningriigi jäoskond. Nende pea on graf Chambord  (Shangboor), endiste kuningate wanemaft  sugust. Ka se jäoskond. kes oma pead kuningas Heinrik V. nimetab, on ühe kirja laku näi tanud, et ikka weel elus on. Inglismaalt. Sõda Zuulu-Kaffri rahwa wasta, mis Inglismaale palju kahju raha ja were poolest sigitas, näitab otsa jõudma, nus aga nii kergest sündind ei ole, kui uus ülem, kindral Wohselei esiteks arwas. Weel on, kuida sõnumid antakse, üks merine lahing olnud, mid» aga Inglased woitnud, Kafferlasi täieste löönud ja Tshetewaio pea-kraali (linna ehk küla) ärapõletand  on. Se nõu, prinz Lui Napoleonile Westmiustre kirikus mälestuse kuju ülespanna, ei taha ometigi kõigi luglaste meele järel olla, ja ka Prantsusmaal ei taha se asi selle jaoskonnal  õige näidata, kelle käes sel aeal Valitsus  seisab, kuida iseenesest arwata wõib. Belgia maalt. Se mees, keS Ahwardamise kirjad kunninga wasta müüride külge kliisterdanud.  nimega Waw Hamme on wangi pandud ja on omalt poolt tunnistanud, et tema seda ühe Jesuiti ässitamise veale teinud, kes ühe suurekooli  raamatukogu hoidja ja 67 aaStat wana on. Teda oli esiteks ka wangi pandud, nüüd on aga jälle lahtilastud. Wan Hamme aga olla ise üks hulkuja joodik. Türgi maalt. Kuida Konstantinoplist j 6. selle kuu pääwal Miini kirjutakse, on esimene minister suurwesir Khereddin pasha oma ameti mahapannud ja tema asemele Aaris pasha seatud. Aas nüüd ka, kuida seda arwati ühteminema, kuulus Osman pasha omast suurest ametist ja omast suurest palgast lahti saab, se cn weel teadmata. Tülid mis Euroopa riikide ja Türgi riigi wahel Egüptuse walitsuse korra pärast olid, on lõpetud. Kuida teada, oli sultanil  himu, seda maad nüüd, kus kediwe muheluse  aeg oli, paljaks Türgi riigi kubermanguks teha, se on, selle kääft kõik iseriigi õigused riisuda.  Nüüd aga jääwad Euroopa riikide pärimise  peale uue kediiwele kõik õigused, mis endisel olid. ja mis seda maad pea iferiigiks tegewad. Bulgaaria maalt. Uue würsti tulemisega oma riiki hakkawad kõik segadused lõppema, rahwas  hakkab mõistma, et nüüd, kus isamaa tõeste kinnitub, rajatud ja igapidi seatud on, et siis ka tarwis oleks, selle isamaa enese eest tööd teha ja selle seestpidiseid asju korralist kinnitada. Tänine oli seal üks jäoskond, kes käredusega päris, et Jda-Rumeelia maa, kuida se esimese rahu lepingu järel Weueriigi ja Türgiriigi wahel, San Stesauo linnas seatud oli, Bulgaaria riigiga  pidi ühte laugema. Se jäoskond pidas ühendust oma suguweudadega Jda-Rumeelia maal ja tõotas nende wastapauemift toetada. Würft Aleksander on aga selge sõnaga tunnistand. et tema midagi heaks kiitma ei saa, mis kuidagi musi Berlini lepingu wasta käib, ja et tema oina alamaid manitseb, seda rahuga pidada ja kosutada,  mis nemad saanud, ja seda nõu ka Jda- Rumeelia rahwale anda. Selle peale on siis la Bulgaarlased tunnistand et nemad igapidi oma würsti sõna kuulda tahawad, mis ka Jda- Rumeelia maale kostnud ja seal nii palju mõedund  on et üks jägu wastapanijatest oma sõeariistad  mahapannud ja teistest oodatakse, et nemad ka pea omad mõegad adra wasta wahetawad.  Kui seitse esimest pääwa rõõmuga ja lauluga möödaläinud, on würst oma tööd käsile wötnud. millest, kuida iseenesest arwata wõib, palju kogund oli. Une rigi ministred on ka juba walitud ja ametisse seatud. Egüptuse maalt. Kuida endine kediiwe omast ametist ja aujärjest lahkus, sellest kirjutakse  ühe Sak amaa Zeitnngile: Weel õhtul enne ameti mahapannemift, kui Inglismaa ja Prantsusmaa konsulid selle pärast wäga tema peale tungisid, katsus kediiwe, Jsmail pasha igapidi asja pöörata ja tõotas konsulite wasta üht kuldmäge teise järel, tõotas ka kõiki riigiwõlga  omast käest tasuda, aga konsulid ei annud järele. Kui Jsmail pasha kõiki oma waewa asjata nägi olema, katsus weel wiimsel kombel. Tema laSkis oma haaremist (naesteloast) wiisteiftkümmend  oma naestest tulla, kes pealaest jalawarwani kallikiwidega kaetud olid ja ütles konsulite wasta: „Need on minu armsamad naesed; ehted mida nemad kannawad, on kolm millioni naela sterlingi (ligi 19,000,000 r. hõb.) wäärt; se kõik on Teie oma, aga jätke mind weel mõni aeg rahule!" Asjata ka seda