Perno Postimees ehk Näddalileht M R» 75 z^nes neljapäew 29. Nowembril.^ aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 30 kopp. ja postirahhaga 1 rubla NO kopp. Ses lehhes seisab: Mällestuse sammas. Ommalt maalt: Riast: Tulle pannemisest. Ellajate többest. Koli konwent. Lapse tapmisest. Õnnetusest. Laewade õnnetusest. Laewade käimisest. Kurresarest: Surma sönnumed. PeterburM: Trihini többi. Abbi. Kiewist: Maawärrisemine. Odessast: Wilja ikkaldusest. Kaukasiamaalt: Mõrtsuka ja röwimise tööst. Tashkentist: Auustamine. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Ber  linist: Wanna keisre terwisest. Hispaniamaalt: Rigi seespolises asjust. Hollandimaalt: Atshini södda.  Mönnesuggused  sönnumed. Mällestuse sammas. Mällestuse sambad tehhakse agga sesugguste  meestele auuks, parrast nende surma ülles, kes omma elloaeal, omma wapruse ehk tarkuse läbbi Jssamaale sureks kassuks olnud ja wäetenistuses  omma waprust, julgust ning tarkust ülles näidanud ja nenda iggapiddi Jssamaale kassu saatnud. Üks sesuggune mees olnud üks Eestimaa mõisnik, nimmega Adam Johann von Krusenstern, essimene wennemaa mees, kes maailma ümber on purjutanud. Aastal 1870 Nowembri kuu 8. päewal, kui temma saea aastase sündimise päewal, on selle mällestuse  samba nurga kiwwi mahha pandud ja se aasta 6. Nowembril on se sammas temma katte alt wälja tulnud. Admiral von Krusenstern  on se mees, kes wennemaa söalaewad essimesest sure maailma merre peale olli winud  ja mitte ükspäinis ühheks korraks, nago lusti söido pärrast, ei ka mitte ühhe issiärraliko  otsimise pärrast, waid selle tarbeks, et ka eddespiddi seal tarwitawais asjus oskawad purjutada ja nenda ka teiste suurde merre wäggede riddasse endid luggeda, mis sure maailma  merre peal wallitsewad. Se ei olnud kellegi käsk, waid temma omma tahtmine ja sealt tulli ta sure warrandusega, ei mitte kulla ja höbbedaga, waid tarkuse warrandusega koeo taggasi, sest nihasti temma issi, kui ka temma ohwitserid ja madrused, ollid selle reisi peal wägga paljo õppinud, mis neil eddespiddi  sureks kassuks olli. Tahhame siis temma ello luggu sam sammult  läbbi käia. Udam Johann von Krusenstern on 8. Nowembril 1770 Eestimaal  temma issa pärris mõisa pea! ..Haggud" sündinud, omma essimest öppetust koddu omma  issa maeas sanud, siis on ta Tallinnas rüütlite- ja Dom koli peal 1783 künni 1785 kolis käinud ja selle peale merrewäe kadeti de koli läinud, mis ühhe tullekahjo läbbi, olla Peterburgist  Kroonstadti pantud. Aastal 1788, on temma awwalik wäetenistus hakkanud ja 1789 on temma jubba ohwitseri nimme sa-