Perno Postimees ehk Näddalileht ä?. 37 t 876 2«n-s reede 10. Septembril.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud paamal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel paamal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla AO kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Siberi maast ja rahwaft. Omalt maalt: Peruust: Tulekahjust. Wolmarist: Liiwimaa sinodist. Taluhobuste näitus. Peeterburgist: Keiserlikud sönumed. Tohterdamise asjust. Serbini asjust.  Tulekahjudest.  Keisre Herra reisist. Nowaja-Ladogast: Tulekahjust. Saratowist: Serbiinlaste awitamisest.  Odessast:  Wali torm. Borissoglebskist: Tulekahjust. Wöeralt maalt: Austriamaalt: Rahu tegemisest.  Nägusast:  Türklaste hädast. Belgradist: Nõupidamised. Semlinist: Lahingist. Kiriku sönumed. Intressi paberid. Siberi-maast ja rahwast. (Mis M 36 pooleli jäi.) Urali mäe juures slawad Soome rahwa sugu, ühed pisukesed närwetand inimesed, kes ka waimo poolest wäga kohmetand. Nende sugulased on põhja pool Ostjakid. Kuidas nende usk, seda wöib sellest näha, mis nemad  oma jumalate kujudega teewad. Käib nende käsi hästi, siis panemad oma jumalatele kallid kasukad ümber ja määriwad neid hülge raswaga; on aga kitsas käes, ja kui nemad neid paluwad ja ei sa kätte, mis tahtwad, siis pannakse neid külma kätte rippuma, pekstakse ja wisatakse wiimaks tulesse; on ta jumal nenda otsa saanud, siis nikkerdab ta enesele ue jumala. Waesed inimesed, kes paremat ei tea! Mongoli sugu on Buriäti rahwas Baikali järwe ääres; ka nemadki on madala, aga tugema kaswuga ning kollase ihuga, kes endid jahist toitwad ja ebausku on nemad pea laest jalatallani täis. Muist neist on Lama usku, nenda kui nende wennad, kes Mongoli maal elawad. Korjaki ja Tsukti rahwas, mis põhja pool elab, on tugewama olemise ja kindlama maimu tahtmisega; neil on oma pealikud, kes ei taha Weneriigi walitsuse alla heita; aga kõigist kõige wiletsamad on Ranitsa  tk a rahwas, üsna pisukesed närwetand loomad,  suure peade ja wesiste silmadega. Nemad  söömad koera ja põhja põdra liha, kalu ja juurikaid, mis maast kaewawad. Amuri jõe ääres Hina rahwas. Siberimaa päris rahwa usk on mitmesugune  ja iseäranis õhtu pool, sääl on muist Muhamedi, muist India ja muist Hina usku; aga kõige rohkem on sääl Samaani usulesi leida; kõik põhja pooline maa on neid tais ja mõni koht ka lõuna pool, kus ennemuiste kõik Mongolid ja Hiinlased seda pimedat usku armastasiwad.  See nimi Samaanid tähendab: targad ehk nõiad. Nemad kiivamad enestel