Perno Postimees ehk Näddalileht M -St. ««75 AFnes neljapäew Oktobril.^ aaSta. Perno Postimees tulleb naddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja poötirahhaga 1 rubla Sv kopp. Ses lehhes seisab: Mikspärraft pean ma omma ello surno-laekasse üllesgndma. IV. Ommalt maalt: Pernomaalt:  Kabbejalgsest rottist. —Ue kolimaea sisseõnnistamisest. Õnnetusest püssi läbbi. Tallinnast: Wilja saaist. Kuramaalt: Ilmadest. Peterburgist: Khinast tulnud Wennelased. Raudtee sissetullik. Suurwürsti Aujärje  pärria reisist. Odessast: Kreka kunningana reisist. Kiewist: Raske mürristamine ja wihma saddo.  Tobolskist:  Tullekahjud. Kishenewist: emisest. Tamarast: Rahwa häddast. Wöeralt maalt: Berlinist:  Ketserina Augusta. Hessenist: Kartus ordeni eest. Austriamaalt: Lõaastane Jubeli piddo. Jtaliamaalt: Paawsti terwisest. Inglismaalt: Õnnetustest raudteede peal. Amerikamaalt: LuhwtpaUon. Mikspärrast pean ma omma ello surnolaekasse  üllesaadma? »v> vu. Te sedda sellepärrast, et sa omma  ammeti töös omma taptaliga tööd teed. Jgga kaupmees, wabrikant ja ammetnik teeb omma kokko korjatud kaptaliga tööd, sest et seal kõige rohkem kasso sadab ning tahhab, et se selkombel ikka ennam ja ennam kaswab ja temma kauplemine woi tööteggemine ikka suremaks ja laiemaks lähhäb, et nenda rohkem kasso sada. Sedda ei woi kegi laita, kui iggaüks  nenda omma kaptaliga kaupleb ja sedda kassulikult prügib, agga seal jures on ka wägga tullus, kui üks sesuggune ettewaatlikult weel tullewiko eest murretseb ja omma ello ühhe kaunis hea summa eest assekurantsi woi elloüllesandmise  ehk surno-kassasse üllesannab ning nenda omma wamili tullewiko ello kindla põhja peale kinnitab. Sest ükski kauplemine ja am- met tööde teggemine ei lähhä ikka nenda, et kahjo karta ei peaks ollema. Kes middagi wöita tahhab, peab õnne katsuma, sest kes ei katso, egga se ka middai ei sa; sepärrast on se siis ka wägga tarwilik ja tullus, kui ka ommakste peale mõtleme ja nende eest nenda murretseme et, murreta ellada woiwad ja neile üht kaptali seal koggume, kus middagit kartust  jures põlle ja sedda woime kõige parrem surno-kassa läbbi tehha. Wägga pissut on, et kaptal üksi, ühhe kauplemise,  wabriko käimise woi ammetniko tööde ajamise jures kassulikult wöib tööd tehha, waid ennamiste tarwitab se ka üht tarka pead, kes nago tüürmann asja kassulikult mõistab ajada. Tulleb nüüd surm ja kutsub sedda tarka tüürmanni ärra, noh, kuida luggu siis? Eks põlle sedda jubba kül nähtud, et uks kaunis  kauplemine ehk wabriko töö woi wärktubba, siis, kui perremees eest ärra on, takkistama hakkab ning wimaks nago mässind hobbune koormaga soppa auko kinni jäeb, egga ennam