Tartust» Pöllomeeste selts. Balti näddalaleht toob meile allamal seisawad sönnumed:  Septembri ku wimaste päiwe sees on Eesti Pöllomeeste selts omma koos ollemist piddanud ja seal olla teiste nöupiddamiste ja läbbiräkimiste körwas ka Ruhja Pöllomeeste seltsi teadaandmine labbi rägitud, - v. Samsoni'  herra olla Ruhja seltsi koos ollemises Somemaa reisi ülle täieliko sönnumid andnud, ning Sawwerni ja Kissa rentnikudele (tallomehhed)  öölnud, et temma 100 wakka Some rukki semet tellinud ja lubbab sest seltsi liikmetele  ni paljo kui tahtwad, anda ja mis järrele jäeb issi prukida. Peterburgist. Wäe-teniatest. Wennerikis  on nüüd suur uendus wäeteniate polest käes; rigiwallitsus tahhab sedda nenda seada, et igga meesterahwas, kel agga terwis käes ja olgo temma mis seisusest tahhes, kolm aastat  kronut peab tenima. Selle ue ettewotmise külge lissab nüüd wenne seitung ..Golos" mõnda  tükki selle ülle, kuida üksikud seisused tunnini  wäetenistuse kohhust täitnud ja kuida rahwa tarkus kõiges Wennerikis on. Künni Keisre Peter I sadik, ollid kõik seisused söatenistuse  kohhuse al; nüüd ollid agga sest kohhusest  lahti: mõisnikud, kaupmehhed, aupürjerid  ja waimolik seisus, Millal ja kuida need seisused sest kohhusest lahti sanud, ja mis läbbi need seisused körwa lükkatud, ja kuida se uus seädus sedda õigust nende käest jälle wöib ärrawötta  selle ülle lubbatakse ommal aeal otsust anda. Esmalt könneleb ta sest, kuida  möisnikude kohhus wäetenistuse wasto on. Enne Petert I. Olli mõisniku suggo issiärralikult  söameeste koggo, kes omma tenistuse eest mõisad palgaks sanud, nende tenistuse aeg olnud  isstarranis söa aeal, siis piddanud kõik platsis ollema. Peter !. aeal on nende tenistuse  aeg kindlaks kinnstud, iggaüks piddand nikaua  tenima, kui terwis ja ihhorammo lubbanud,  ja tenistuse eest antud mõisad jänud pärris  mõisaks ja sest sadik ei vlle neile ennam mõisaid jaggatud, waid nimmetud summa palka Aastal 1731 on ketserina Anna Zoannowna  ühhe ukasi läbbi, wäetenistust 25 aasta peale kinnitanud. Keiserina Anna ja Elisabethi wallitsuse aeal olli se agga jälle ümbermudetud ja aino sepärrast, et neil lusti ei olnud, kui soldat tenida, waid nad lasknud ommad lapsed jubba teniate nimme kirja üllespanna,  et siis kui täie ealiseks ollid sanud, kui ohwitserid tenistusse wöisid astuda. Aastal  1762 Küünla ku 18. päwal antud kulus  maniwestis on kõige Wennema möisnikudele  prii melewald antud, wäetenistusse astuda  ehk mitte, mis agga ommetige selle kässuga  kokko seotud olnud, et 12 aastat kui ohwitserid piddid tenima; kes ei tahtnud tenida,  kautas mönne õiguse ommast seisusest. Ommetige piddas rigiwallitsus sedda ommaks õiguseks, hädda aeal neid tenistusse kutsuda. Se ueste kõige kõrgemalt antud käsk, üht söawäggede  ja ülleüldse wäe-tenistusse kohhuse seadust kokko panna, ja et se ka täidetud saab, ei olle mitte üsna uus, waid Keiser Nikolai  l. on jubba aastal 1847, kõige ministeriumisi  käsknud, omma heaks arwamist selle ülle kokko panna ja tähhendada, mikspärrast mönned seisused wäetenistusest lahti on. Mofkwast. Rahwa rööm. Selle sönnume  ülle, et ka Wennemaal, nago se Preisimaal  jubba ammust ajast prügiks on, kõik rigi allamad, wahhepiddamata, kronud peawad tenima, olla suur rööm olnud. Peale selle kirjutakse sealt, et neil 8. Nowembril ni rohkeste  lund tulnud, et savidega sõita woiwad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Söa wöidudest. Kõik Saksama on täis römo, et kus nende söawäed waenlasega kokko sawad, seal on wsit nende pool ja waenlane peab, tahtko ehk mitte, taggasi  pöggenema ja Sakslastele rumi andma, et ikka eddasi woiwad minna. Üks lin, üks külla ja üks makond teise järrele, langeb saksa - wäggede kätte, tuhhanded Prantslased langemad  omma merre sisse ja müratumad hulgad sattuwad mangi. Tahhame nüüd mönned kohhad läbbi käia, siis same mönnest lahhingist  kuulma, mis möda läinud aeal jälle ettetulnud.  Nowembri ku 13. päwal enne lõunat kello 11, on saksa söawäed Thionwille linna läinud, kus nad 2W suurt-tükki ärrawöt- 389