Pofenist. Wee upputusest. Warthe jöe wesi, mis ka oma osa upputust teinud, olla nüüd alanemas, mis aga wäga pitka mööda minna. 20. Weebruaril olnud weel 17 jalga Z tolli kõrge. Keiserina olla säälatse  naesterahwa seltsile armulikult üht kirja kirjutanud ning 1500 marki nende kätte, neile ärajagada saatnud, kes wee upputuse läbi kõige rohkem kahju saanud. Austriamaalt. Weike lahing. Wiini linnast kirjutakse, et nemad Mostarist telegrahwiga  sõnumid olla saanud, et sääl Kotini küla juures 18. Weebruaril üks weike lahing olnud. Üks katoligi usu paater olla ühe karja mässajatega ühe Kristlaste küla peale läinud, olla aga niikohe oma meestega jälle mägedikutesse  warju läinud, kui näinud Türklasi Kristlastele appi tulewad. Mis teistest suurematest  lahingitest säält täädustakse, neil ei öölda põhja al olewad; olla tuulest wöetud. Türgi keisre lubandused, näitawad siin kaunid raswased olewad, kui neil aga ka tarwitaw osa soola peal oleks, et mitte happuks  ei lähä. Wiini linnast kirjutakse 21. Weebruaril, et nad kuulnud olla, on sultan teiste riikide walitsuste sõbraliku nõuandmise peale, mässajatele täieliku andeks andmist ja kes ärapõgenenud, ilma wähema trahwi ehk karistuseta tagasi tulla lubanud. Otse nendasammuti  on ta lubanud mässajatele, kui iluste sõna tuulikud ja wagusi jääwad, ilma maksuta  ehituse materjali anda, et omad majad jälle wöiwad ülesehitava, pöllude seemendamiseks  tarwitawat seemet ja siis peale selle üks aasta ilma kümnese maksmiseta ja kaks aastat, kõigest maksudest lahti jätta. Seda sttewötmist on Türgi riigiwalitsus nii hästi teiste riikide saadikutele, kui Hertsegowina ja Bssnieni kommissäridele täädustanud. Austria  ja Ungri walitsuse piiris hakkatakse selle wasto walmistama, et senna põgenenud wöeras  rahwas, tagasi ja wälja aetakse. Prantsusemaalt. Wee tõusust. Parisist  kaevatakse 20. Weebr., et nende Seine jõgi juba mõne pääwa eest tagasi, oma wee tõusu poolest kaunis kõrge pulga peal seista; pea! pool Parist' linna, olla juba kõik madalamad  maakohad wee al ja kõige rohkem Alfortwilles;  aga ka Parisis olla ta juba hakkanud  madalamaid majasid ja keldrid täitma. Wankrega sõidud mööda jõe äärt ja sääl lähedal  ulitsates olla seismas, maid peawad, kui ühest teise tahtwad minna, seks lootsikuid pruukima.  Muust kahjudest ei ole tänini wee! kuulda olnud. Hispaniamaatt. Don Karl os on 28. Weebruaril enne lõunat kello 19, oma kõige lähemad wahid ja üht osa neist pataljonidest,  mis weel tema ümber olnud, omale saadikud wälja walitanud, ja siis üle piiri Prantsusemaa peale astunud. Arnegnü silla juures olnud Mauleoni linna alam walitseja, herra Hertz temal wasto, kus nad tõlda astunud  ja linna sõitnud, kus linna ülem walitseja  herra von Nadaillae, kes enne Karlistlaste  suur heategija olnud ja nende wasto palju armastust ülesnäidanud, põgenejale Prantsuse riigiwalitsuse nimel köwaliku nõudmist  ette oli kulutanud. Ta olla Don Karlosele  täädustanud, et see mitte korda minna, et tema üks pääw ennast siin Hispania wasto olewas vepardemangus aega wiidab; tahab ta mõni pääw Prantsusemaal, oma wamiliga koos olla, siis wöib riigiwalitsus seda temale, aga ühes pöhjapoolises linnas, lühike aeg lubada,  olgo Tieppe ehk Boulogne linnas. Ülem linna walitseja lasknud temale üht salonwagunit  reisi tarbeks walmis panna, ja oma esimest  sikkertäri käskinud künni maakonna piiri peale saata. Don Karlos on siis Boulogne linna sõitnud, et säält jälle Inglismaale minna, ja praego olla ta Londoni linnas aset pidamas;  kui kauaks ta senna saab jääma, on täädmata; aga nii palju on kuulda, et ta oma tulewast elu aset Ungrimaale tahab wötta. Mingo ta kuhu ta tahab, kui aga see werewalamine,  mis mitto aastat järgemööda Hispaniamaal  oli, lõppeb ja seda korda on ta lõppenud ja see amust soowitaw rahu senna tulnud. Armo kuulutus. Riigiwalitsus olla kõige Karlistlastele kuulutada lasknud, kes ennast  künni 3. Märtsi kuu pääwani riigiwalitsuse  alla heidab, neil ei sa seda wähemadki 94