Tallinna Sõber 30. Esimene aastakäik. Zallinnaö, 21-- Irnlvkuu pääival !81S. Kleiilduk aealeht Gegtirahlvale «aal ja lianades. Tuleb ükskord nädalis wälja» Maksab Tallinnas Lindforb'i päriate trükimajas: laStaS 1 rubla, pool-aastas 60 ksp. ' Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 60 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt 5 ksp. Tellimised wöetakse wasta! Hakliunas: Lindfsrs'i päriate trükimazas. :J. H. Seelandt, 0»su.s?»» 54. Tartus: W. Zust. peruus - K. Kndewiita. Aakweres: L. Wattty. F>aides: K. Seidelverg. Kapsalus: H. A. KoWerg. Kuresaares: W Lauge. Amötas: A. Kr. AaudKepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kandu. (Ass Lõ.) . Mõned isamaa puudused" Omalt maalt: Tallinnast: Kõigekõrgem tänn. Uus Raeherra. Tolliraha Tallinna sadamas. Rahukohtu asjust. Liunasaadikute kogust. Register . „M tütarlast kool. NSuupid.rmised Tulekuvtutajate-seltsi kasuks. Läänemaalt: Kaks kirja. Peterburgist.- Keisri. Proua termis. - Tartust: Uniwersikäti uidud -- Laiuse kibelkonnast : Baumeister Mühlhamen i. Peruust : Kaubaajamiue. Liibawist - Telliskiwi wabrik. Kiewist: KurguhmguS. Staeaja Nusiast: Noored mõrt.  sukad.' - Odessast: Kohus Goriuowitshi mõrtsukate üle. Tuulast : Kerjajad. Permist: Segadused. - Ufaast : Kingitus. Wõerait maalt: Saksamaalt.— Austria Ungru maalt Prantsusmaalt. Inglismaalt. Kirja wastused. „Mõned isamaa puudused". „Eesti Postimees". 1879. Nr. 45. (Lõpetus.) Meie rõõmustame ennast iga edenduse üle ja iseäranis kenaduse kosutuse üle Eestirahwa keskis. Laul on aga kena kunst ja on oma enese rõõmustama kenaduse kõrwas wägew tööriist  südame harimise juures. Et meie siis ka lauku kosutust kõrgema südame - rõõmuga teretanud  oleme ja selle edendust sellesama rõõmuga näeme, seda on iseenesest mõista. Meie ei wõi aga seoa koguni heaks kiita, kui meie koolidest ja meie kirikutest kunft-akademiad teha tahetakse, niisama wähe kui meie seda kiita wõi me, et meie seltsiliknd asutused, põllutöö asutused, kaubaajamise  asutused ja teised ennast eeswedazate käte all .poliitika"-klubideks muuvamad , kui Eestlastest mitte ei oodata ja pärita, et nemad inimesed üleültse ja Ristiinimesed iseäranis peawad olema, waid üksi kunstnikud ja .poliitika"-mehed. Senna poole aga suurem jagu meie rahnslikuift kangelastest m .edasilastest" kiirel sammul tormab ja senna poole suurem jagu eeswedajatest oma järeljooksjaid  weab. Kunst on elu ehte aga mitte ainus, ja elu ise peab nii puhta ja kauni korra peale tõstetud saama, et ehted wälja ei näita kni hiilgawad siidi-lwtid, millega siin ja seal ehk mõned kasimata neiud oma pesemata paljast särki köidawad. Teada kull et kunst üleültse ja laulmine iseäranis wägew südame-puhastaja on, kostitakse seda aga kui mägise ehk koguni kõrkluseft kihutud, siis ei laule ta mitte enam roojust südamest wälja, siis lauletakse kõrklust ja ülemeelt südame sisse ja ülemeel on raskem takistus ja on koredam kiwi edenduse tee peal. Hoiame ennast ühepoolise edenduse eest, hoiame ennast aga iseäranis kõrkluse eest ja kõrge .poliitika"-nõutusle  eest, muidu jääme pea oma 3 rõõmsas käitis seisma, komistame, ehk alandame wiimaks ka õrna kunsti .poliitika" waeseks ümmardajaks. Niipalju sellest asjast üleültse ja .Eesti Postimehe" pahandud kirjasaatjale wastuseks iseäranis, kui tema nutulaul tõe peale põhjuStud  oleks. Kuida seisab aga ast tõega? R. ütleb oma nutulaulu ühe tasase W. walla mehe jutu järel teinud olema, kes üle 50 aastad  wana oleks. Oli se mees nii tasane ja tõsine ja oli tema 50 aastad wana, siis oleks temal pidand teada olema, kuida asjad seal maakondas 20 aastad tagasi seifiwad, kuida need weel selle kirikuõpetaja ameti hakatuses seisiwad ja kuida nüüd seisawad. Oleks 50- aaStane tasane ja tõsine W. walla mees oma silmi enne ja nüüd ka üle W. kihelkonna piirete  käia lasknud, siis oleks wahet tähelepanna wõinud ja üksi siis, kui kahte ühesugust asja üksteise kõrwas mõelnud ja kaalunud oli, siis oleks temal õigus olnud üht laiemaks, teist kitsamaks,  üht raskemaks, teist kergemaks tunnistada. Meil ei ole seal kihelkondas kirjasaatjad, meil on se aga omas endises ja omas tänapääwafes olemises läbi ja läbi Lnttam, kuida meil ka teised Eestimaa paigad ja rahwas tuttamad on. Üleültse oliwad mõlemad Eestimaa otsad —- Wauvara kihelkond Homiku pool ja Hanela- Warbla kihelkond Ohtu pool weel hiljuti igas asjas Kesk-Eestimaa taga. Kes aga kõiki maad selge silmaga läbimaatanud on ja tõtt rääkida tahab, se peab tunnistama, et just need maa-otsad wiimiste aegade sees kõige kiiremal sammul edenenud on, nenda et need mitte üksi rohkem edasi ei jõudnud kui mitmed teised maapaigad,  waid et ka mitmes tükkis tõeste ja taieste kaugemal seisawad. kui seda rahulist ja loodusliku edendust sealt ehk ka weel mitte awalikule  näitusele kantud ei ole. Et need endisel aeal poolest unuStud maa-otsad wiimiste aegade sees jõudsal sammul edasi jõudnud, seda wõib igaüks tunnistada; kellele selle edenduse eest kõige vealt tanu anda tuleks, seda ei taha meie siin ligemalt läbikatsuda, ja et ükski meie kostmist  W. kihelkonna eest pärinud ei ole, siis ei ole meil ka mitte õigus ühtegi nime awalikult nimetada, aga sedawiisi asjad tõeste seisawad. Seda peaksiwad meie arwates ka N. ise ja tema 50 aastane tasane kae mees tunnistama, kui nemad  omad silmad oma ligema kodumaa ja teise Eestimaa jagude üle oleksiwad käia lasknud, kui nemad ilma kõrwalise tahtmiseta ja oma iseäranis südamepahanduseta tõtt tahaksiwad tunnistada ja kui nemad mitte oma enese liha sisse leigata ei tahaks. Aga kes oma walu järel värib, kui wihases meeles teisega kiskuma tõttab! Laulu üksi , pealegi aga laulmist awalikul laulupidul ei wõi küll ükski mõistlik inimene üleüldise hariduse mõeduks teha. aga ka sellega seisa asi W. kihelkondas koguni teistwiisi, kui 50 aastane tasane ja mehine W. walla mees omas pahas meeles pasuna sisse puhunud on Niipalju kui meil teada, ja meie tunneme seda kihelkonda õige selgest, saab seal ühehääline laul igas koolis spetud ja neljahääline kahes. Seal oli mõne aasta eest ka kirikuõpetaja tsimenduse  läbi üks õige tubli Parohhialkooli õpetaja  ja laulu-juhataja, aga kogudus ei sa mud selle palga üle ühemeeleliseks ja peale seda oli ka juba üks mõisaomanik oma kulu peale Parohhialkooli  eest muret pidanud, teist ei olnud tarwis, ja nenda lahkus ka se noor kooliõpetaja, kelle juhatamise all koorilaulu seltsid kosutud oliwad. Wana köster ei oskanud neid juhatada, kas noor seda oskab ja kas temal wõimalik on laulukoorist koguda ja ühes pidada, seda peab aeg näitama. Et tema neid kaasa oleks toonud,  seda ei wõi ükski pärida, ja ka mitte, et seda kohe esimesel nädalil oleks korda saatnud, pealegi kui temale ehk mõnelt poolelt kadedust ja wihast meelt teretamiseks läwele kantakse. Kuida meile omal aeal räägiti, oliwad ka W. kihelkonna koolmeistrid ennast ühe ametiwenna juhatamise all üleüldise laulupidule walmistanud,  noolid oliwad neile kirikuõpetaja läbi muretsetud  ja asi oli siginemas. KaS nemad pärast reisukulu kartsiwad ehk kas nendele midagi seest - pidist ehk roäijaspidist takistust tutt, seda meie ei tea. Ehk wõtts kirjasaatja R. eh? tema 50 aastane tasane W. Valla mees sille üle selgemat  teadust anda? Kuida kuulsime, ei olnud ennast mitte mitmed Walga Seminaristid W. kihelkonna köstri kattdidaviks üles annub. waid aga uks. Kõik kandidadid oliwad kihelkondas tundmata, sellel aga keda Valiti, oliwad head tunnistused ühe tuntud ja kõikidest auustud mehe poolest, kelle abiline tema ühes koolis tänine oli, ja sedawiisi sai tema walitud ja loodetakse, et tema Jumala abi ja iseenese hea tahtmise mõnul oma paika auusaste täidab, kui wastased temale mitte igal poolel kiwa tee peale weereta. Et se noor mees kogudust .mõni aeg waim u w ängi p õlwe" pidama ja .leinalugusi  nutma" paneks se on üks sõna, mis iga mõistliku inimest naerma panna wöiks, kui se mitte kui kirjasaatja wihase meele täht haledad  meelt selle waese wiletsa üle ei sigitaks ja mägise mõtet ei ärataks, et ehk kirjasaatja ise omas südames sala-lootuft kosutas. W. kihelkonna  köstriks ja sedawiisi orjusele sunnitud maimude peafljaks saada. Aga eks wõiks tema seda ka ilma «Valiku kihelkonna ametita ta - sasel musil korda saata? Olgu sellest küll. W. kihelkonnale, selle ametnikude ja juhatajale  soowime rõõmsaid Jõulupühi ja takistamata  edendust, rahulisel musil, kuida se tänine nii rõõmsast kosus! Omalt maalt. Tallinnast. Kuida .Valitsuse Teadaandja"  kuulutab, on Keisri Majestäti poolest Hapsalu linnale õnnesoowimise eest Kõigekõrgemat  tänu kuulutud. Raeherra A. v. Husen'i asemel on Köstsulent  O. Gregori Tallinna Raeherraks walitud. Tallinna sadama tollimaksud, mille kõrgus  tänine aastal 1876 kõige suurem, se on 3 millioni rubla oli, on sel aasta! Talwekuu otsani juba 5 millioni kulla peale tõusnud. Minifleriumi  poolest tehtud eesarwust on need maksud