tem lähhaks ja nemmad wihkawad sedda. Minge metsa kõige omma tahtmisega! Peterburgist. Kerjajate eestmurretseja  komite. Näeme siin weikeses linnas,  et kerjajad koddanikusi omma peale aeamisega  ärratütawad, kui paljo ennam on neid weel suremais linnades. Peterburgis on kerjamine ni hulluks läinud, et koddanikud ei olle jõudnud wasto wötta ni paljo kui neid tulnud, sepärrast piddanud nad nõu, üht komiteed  assutada, kelle kätte nad andid andwad,  mis sealt waestele nende tarwidust möda jaggatakse, et nenda kerjamist koggoniste kautada.  Nüüd annab komite omma teggemisest arro ja selle kirja sees on nähha, et aastal 1869, politsei 3455 innimest kerjamise pealt kinni wötnud, se olnud 245 kassinam, kui aastal 1868, ja surem ossa kerjajatest olnud lahti lastud soldatid omma wamilidega. Ülleüldse  on neist 3455 innimesest772 olnud, kes luggeda ja kirjutada mõistnud. Selle komite kassa summa olnud 1. Januaril 1869 suur 158,794 rubla. Selle aasta sees on jure tulnud 37,926 rubla ja wälja on läinud  31,331 rubla. Et kerjamine üsna kantud  saaks, on komite nõuks wötnud, üht koli Lösutada, kuhhu 195 last rumi polest sisse wöiwad panna ja need peawad siis kõige waesema  rahwa lapsed ollema, kedda seal luggema,  kirjutama ja ka üht hantwärki tööd öppetakse  teggema, et ommas tullewases ellus ommale üllespiddamist woiwad murretseda. Ka olla selle komiteel tahtmine omma maeale üht jätko otsa jätgata ja sedda kullo arwatakse kõige wähhemast 25 tuhhat rubla sureks minnewad,  mis körwalisest kaptalist tassutud sada lodawad. Kahjo ei teeks üks sesuggune komite  ja kool ka wähhema linnades mitte; agga häddast õlleks tarwis, et kerjamine, mis agga innimest pahha tee peale sadab, koggoniste  kantud saaks. Kurwad sönnumed. Peterburgi saksa seitung könneleb: Wäljama södda hakkab ka omma musta marjust meie keske wiskama. Kurwa sönnumete toja Prantsuse maalt, annab praego teada, et Mars-la-Touri sures lahhingis prints Reuss 16. (4.) Augustil, sogplatst peale mahha janud; temma norem wend, prints Heinrich V!!. Reuss, on Preisi kunninga ja Pöhja-Saksama koggo sadik Peterburgis.  Se noor würstlik söddamees, kes Jssama eest surri, olli noor ja rammukas mees; kõigest alles 31 aastat manna. Et Pöhja-Saksama sadik üks wägga armas mees, kedda iggaükS armastab, sepärrast on ta wenna surm ka suurt kurwastust, ei mitte ükspäinis temmale, maid kõigile, kes tedda tundwad, teinud. ..Wallitsuse teadaandja" könneleb 9. Augustil  ja nendasammoti ka Peterburgi saksa seitung, Saksa-Prantsuse ma söast, kuida Prantslane praeguses söas omma wastast on leidnud; kuida sedda mönned, mitte kaugele näggiad, ei tahtnud uskuda, enne kui nüüd omma silmaga näwad, kuida asjad lähwad, mis nende arwates otsekui wasto oksa olla. Prantslane on ikka harjunud wöido-kroni kandma  ja wöido-laulusid laulma, ja selle peale olli ta liig uhke ning mõtles ommas uhkuses, et teised allati temma ees peawad wärrisema, kui ta omma kat tõstab ja et kõik teed temma  ees allati lahti on; agga wötta nappust! Zgga pääw ei olle pühhapääw, egga iggakord õnne aeg. Ta olla sedda kirja kohta pühhast kirjast unnustanud, egga tähhelpannud, et seal selgeste üllespandud seisab: ..Kes issiennast üllendab, tedda allandakse." Ta on wist möttelnud,  et wöit allati temma käes seisab ja sepärrast  on ta omma käewart ommaks Jummalaks  pannud; agga wanna Jummal ei lasse ennast mitte pilgata; mis sa külmad, sedda sa ka leikad. Sedda õlleks piddand ka wanna Napoleon tähhele pannema. Zggapäwased sündinud asjad söa-platsist on igga näddala telegrahwi sönnumete al lühhidelt  leida; agga et sellega meel kõik häddad, mis södda toob ja üks täielik liggimese armastus,  sel hirmsal aeal, igga ühhe luggeja sowimist  ei täida, sepärrast könnelewad seitungid  asjo pärrast laiemalt läbbi ja seddasamma  teeb ka ..Wallitsuse teadaandja", kui ta ütleb  : ..Meie aeal, kus rahwa tarkuse paike ommetige  jubba kaunis kõrgesse tõusnud, teeb södda omma hirmust ärrakautamise tööd, otse selsammal kombel eddasi, kuida mannal ennemuistse  pimmeduse aeal, kus rahwas alles totter  ja tores olli; agga üht aego wöime ka 276