kenna nelja healega meeste-kori laul erreli kori pealt neile wasto. Peale selle, kui koggodus passuna mänguga üht laulo olli laulnud, piddas  prausti herra, sisse õnnistamise könnet nende pühha kirjade sönnade järrele, mis on ülles pandud Joann. ewang, 21, 15—19. ja põhja sönna ollid: Simon Jona poeg, armastad sa mind olle mo lammaste karjane  käi minno järrel." Peale selle, kui noor öppetaja olli ammeti tõutust töutanud  ja öppetajad tedda sisse õnnistanud, hakkas  jummalatcnistus, mis noor öppetaja piddas.  Annaks Zummal, et se seme, mis ta külwab, head walmistud maad leiaks, kus se woiks iddaneda ja rohket leikust iggaweseks elluks  kanda. Kuramaalt. j^Wäljarändajaist.) Wäljarändamise többi on se aasta Kurama sullasmeeöte keskes wägga suur, mis kõik Wennema  sisse sia ja senna ärralähwad. 3l). Aprillil, nenda könneleb ..Baltj. wehstn." läks kaunis suur karri sullasmesste wamilisi, ülleüldse  naese ja lastega kokko 200 hinge, aurolaewaga  Peterburgi. Ni paljo, kui nad sest teada andnud, on nad Nowgorodi kubbermango,  Waldai makonna läinud, kus üks nende omma meestest möisawallitseja olla; se olla neile pool rubla päwa palgaks lubbanud, maksud  olla maddalad, ma wägga hea, nad peaksid agga tullema. Seal jures olla nad ka öölnud,  et nad middagit kaupa weel põlle teinud, waid õnne peale wäljalahhäwad; Kuramaal sada nad paljast 25 koppikad päwas ja maksud  (liggi 7 künni 8 rubla) sured, sellega ei woida nad koggoniste läbbi sada. Selsammal  päwal olla üks teine karri Kurama rahwast  raudteed kaudo Witebskisse sõitnud. Otse nendasammoti könneldakse ka, et Alluksnest kümme' wankert wäljarändajatega, kes kõik Nowgorodi kubbermango minna tahtnud, tee peal wastotulnud. Sia jure lissab ..Baltj. wehstn." sedda tähhendust; ..Ühhe sesugguse sure wäljarändamise jures, nago nüüd wimasel  mödaläinud aeal rahwast Mohilewi, Kowno,  Witebski ja Nowgorodi kubbermangudesse waljarandanud, peame küssima: kelle sü se peaks ommetige ollema, et ni paljo rahwast omma sündimise maast leiwa kambrist nago Kuramaad nimmetakse, wäljarändawad? On siin tõeste leiwa pudus? Sedda ei tahha meie uskuda, kui selle peale mõtleme,, kui paljo wilja igga aasta sealt laewadega wöeralemale sadetakse. Woi on seal ikka weel sesuggusid, kes rahwast Väljarändamisele kihhutab ja wälja ahwaltelleb? Sedda ei tahha meie uskuda, et ta nüüd ennam ni kergemeleline on, kõik suggo narri jutto uskumas, issiärranis sealt, kus ühhe rahwa kassi hästi käib, ei petta tedda kegi wälja: seal peawad muud wead ollema." Tallinnast. Sealane seitung toob terwe register õnnetustest, mis möda läinud Aprilli kuul Tallinna linnas ja maal sündinud. Agga enne kui neist könneleme,  tahhame sedda öölda, et kui kegi sojastöbbes  haige, wägga holega peab walwatud sama, muido woib ta ommas jamsituseö ennesele  otsa peale tehha ja siis on neil kes temma ümber, wastamist Jummala jures. Wadake seal ta on, mis holetusest tulnud: Üks Sakko walla mees, Keila kihhelkonnast, nimmega Jurri Palstr, olnud kärner Diedriko tenistuses, janud seal soja többesse haigeks ja jooksnud, et wahti jures põlle olnud 17. Aprillil hommiko kellegi näggemata toast wälja. Kaks päwa hiljem leitud ta surnud kehha Laasna-mäe pealt. Kes olli nüüd Lemma surma parrast süüdlane? S?, kes põlle järrel wadanud l Otse Jürri päwal olla pürjer Zuhhan Heiduk  omma kahhe õega Lotta ja Marie ülles merre peale läinud kallo püüdma. Korraga olla kange tuul, umbes sadda sülda kaldast, pati ümber lonud, kus Lotta olla arrauppunud ja teised sanud kallamehhe Bekmanni, temma poea ja öetütre Amalie Laueri läbbi wee surmast  peästetud; Lotta surnud kehha maggab praego alles merre põhjas. Selsammal päwal  on Jöhwi surno-aea pealt ühhe ue-sündinud  lapse surnud kehha, mis jubba mäddanema  läinud, leitud. Kes se kallis emmake olnud, kes omma last nenda senna wissanud, on alles teadmata. 2l). Aprillil leitud Sausti mõisa järrele Sihhi kõrtsist, mis 15. wersta Tallinnast, üht Rakwerre linna meest, nimmega Aleksander Mathiesen, kes ennast senna olnud üllesponud. Lapse emma, kes 165