laiali, pea pölesiwad kõik küünid ja ka mitmed  elumaead. Bokati ärkas omast wiina wäsimusest alles siis, kui juba tule leegid teda täitsa sisse piiranud oliwad. Ja et ta küll weel lagedale jöuudis, siiski oliwad tulehaawad  nii sügawad, et pea nende walu all hinge heitis. Wahe aeal ei olnud ka Skori laisk olnud, ta oli enesele, kui küla rahwas häda hirmul läbi segamine käratsesiwad, nende warast  kokku kraapinud, mis t'al ligi wötmiseks kõlblik väitas, ja katsus siis plagama panna. Aga juba mõned oliwad tule sündimisest aru saanud, tõttasiwad kurja tegijale järele, töiwad  ta tagasi ja wiskasiwad teda ka tulesse..  Pärast wabandanud n'ad ennast küll selle üttelusega: et Skori isi, trahwi hirmu pärast tulesse hüppanud, kuidas ..Goolos" kirjutab. Bli elumaea ja pea kõik wilja küünid olla ära põlenud. Ja kust tõusewad  niisugused teud, mis kuuldes karwad püsti ajawad? Kõik toorest südamest. Ja kust tuleb toores süda? Lapse kaswatamisest,  tema mõtte te ja südame tundmuse harimata  jätmisest, t'ale kurju eesmärki andmisest. Wanemad, wanemad, teie ei wöi oma sõnu ja tegusi mitte küllalt ära kaaluda, enne kui teie nendega oma laste ette astute! Arwa on leida, et möistlikude, õige armastusega wanemate  lastest mõni päris kurja tegijaks saanud. Siis on ta selleks ka jälle kurja seltside ja õnnetumate juhtumiste läbi saanud. Saab aga sest siin küllalt. Siberi maa uue suure kooli tarwituseks Tomski linnas kinkinud üks härra A. Sibirjakow  rubla. Ka sinna külma önetuse maale hakatakse ikka rohkem walgust wiidama. Politiika ringwaatus. Mis sa sääl enam ringi waatad, wöi kuulad,  rõõmust lootust ei leia ometige kusagilt poolt. Muud 'pole näha ega kuulda, kui werewalamist, tüli ja häda. Kõigest hullem müllab ikka mana Afghanistaani asjad lähemad ka ikka kirjumaks ja kardetawamaks. Beakonsfieldi partii Londonist, annab aga jälle tagant hoogu, et Inglis maa enesele, tema rehnungi järel, Asia maale suurt auu ja kasu tooma läheks. Mis siis ka weel oodata? Emiir Shiir All, Afghanistaani würst, on ju Ida India saadikutele  suurt ülekohust teinud, et ta neid oma kaitsja wäesalgaga nii lahkeste 'pole wastu wötnud, kui Wene saadikut kindral Stoletowi, kes 2. Juulil s. a. Samarkandist Kaadulis käinud, Emiir Alile oma keisre poolest palju terwisid wiimas tema õiglase sõbraliku oleku pärast Wene-Türgi söa aeal ja kauba talitamise  pärast Wene maa ja Afghanistaani mahe!  nõu pidamas. - Kas Emiir Alil ka mõne endiste sääduste punktide järel õigus olnud, Ida India maa saadikuid, kui n'ad t'al meele päralisel kombel wastu wötmist pärima 'pole tulnud, tagasi saata, wöi mitte; kas see lugu ülepea õigusega sõda oma järele pärida, selle järgi ei küsi Inglane!! Söa kulu, rehkendab  tema, ei tule m'ul see kord ju ka maksa, kui ma Ida Indiale appi lähen, eks tema seda tasu, sest tema läbi ja tema ka suks ju see sõda Afghanistaaniga tuleb. Ja, eks India kulu maksa: see waene ärakurnatud maa, kus tihedad nälja hädad, lojuste surmad ja rängad maksud kõige päält põllumeest walitsuse  poolt röhuwad, kus rahwas juba enne sõda waese kurwa korra pääl. Sellest õnnetumast  olekust ei tunne aga Inglane kedagit, kell taskud rahast üle jooksewad ja süda kadedusest  Wene maa pääle lõhki tikkub paisuma.  Mukku söawäed lähemad, lv tuhandate  kaupa, Ida India maale ja säält Afghanistaani  poole. Aga tore Inglane, ära suurus  ta nii wäga, ka Afghanistaani! on omad mäed, arwatakse pea 150,000 meest, ja sõdima  d tema mehed isamaa pinna eest. Ka 'pole t'al söbradest puudus. Ega tulegi see kära Asia maal praegust Wenelasele kahjuks  , saamad ometige Inglase pilgud Türgi maa päält teise poole weetud. Eks saab näha, kuidas lood jälle lähemad. Ali Musjid  on praegune pea silma siht, kus Afghanistaani  ja India mäed juba ühe teise otsa tuli silmil wahiwad; hakkawad sääl suured tükkiv paukuma, siis oota maailm, millas weel üks kord wagusi jääwad. Afghanistan ei leppi ju Jda-Jndiaga, kelle wiitse kuningale ta saadikute läbi wastanud: 355