ga sowimise wäärt on, et sesuggused seltsid iggas makonnas olleksid. Peterburgist. Mis konwerentsi tööst arwata. Londoni konwerents on omma tööd löppetanud ja otsus mis antud, on sedda wäärt, et Wennema sellega wöib rahhul olla ja sest asjast konneleb Peterburgi prantsuse seitung nenda: Konwerentsi ühhendus ja asja tallitus tunnistab, et ngiwallitsused ühhendust  ja kokko leppimist armastawad ja issiärranis  kidawad nad Türklase tarkust, kes sedda ärratunneb, et Wennemaaga söbruses ellada paljo kassulikum on, kui temmaga tüllisse minna  ja auustab Wenne rigi wallitsuse ettewötmist  ja nõudmist. Et assi konwerentsi peal nenda läinud, se on nago se willi, mis sest külwist tulnud, mis Wennema Keiser omma wallitsuse hakkatusest, Krimmi söast sadik, omma  politika asjus külmanud. Ei tea kuida asjad olleksid konwerentsis läinud, kui Wennerigi  wallitsus wähhem köwwa sönnaga ehk SWMK nõudmises rohkem kartust õlleks üllesnäidanud,  ja se on ka iggaühhel tuttaw, et Wenneriik Krimmi söast sadik omma rammo söawäggede polest hea tük on surendanud ja sepärrast parrem emal hoida kui temmaga tüllisse  anda. Seestpolise rammo surendus, parras  leplik ja rahholine politik wäljaspoolt, on kõige parrem wöit ja Wennema kossümine. Suredtükkid. Wenne seitung ..Gslos" könneleb, et Kruppi raua ja terrase wallamise wabrikus monned suredtükkid, mis ka õigusega  sedda nimme ..suurtük" kannab ja nüüd pea sealt Kroonstadti tahhetakse murretseda, kus nende pärris koht peab ollema. Need riistad peawad kaunid poisikesed ollema; üks sesuggune riist peab kaluma 2590 puda ehk 103,600 naela; temma parras laeng olla 91 naela püssi rohto ja parras kuul kalub 550 naela. Mis innimesed kõik wäljaarwawad! Inglismaal on üks tark pea sedda wäljaarwanud,  kuida üht sesuggust hirmust rasket riistapuud  kerges te laewa peale ja sealt jälle maale sada; võidakse et kahheksa meest werend tunniga  sedda müratumat loma laewa peale pannewad.  Olga räkimats! . - Kolera st. Kuida seitungid könnelewad,  tahhab kolerä üsna pärris koddanikuks Peterburgi müride wahhele jada; enne käis ikka kui küllaline sealt läbbi; agga nüüd ei tahha ka tallisel aeal ennam ärra minna» Nüüd wasto kswwadid minna ta jälle kangemaks  ja tõmmata rohkem innimesi többe ysodisse  ja weddada ka paljo mulla alla. Wenne seitung ..Golos" teab sest többest selgem könnelada  ja ütleb: essimeses paasto näddalas on 8 innimest kolera többesse haigeks janud, teisel 13 ja kolmandal jubba 41 innimest. Neist on essimesel näddalal 2, teisel 7 ja kolmandal  21 ärrasurnud. Need numred nimmetawad  agga neid, kes haige maeades ja piddalites  tohterdud ja tulgutud sanud. Peterburgi  saksa seitung on politsei seitungist paljo suremaid numrid leidnud ja ütleb et 8. Märtsil kolera többiste arro 283 olnud; sel päewal olla 114 jure tulnud, 3 terweks sanud ja 44 ärrasurnud; tohterdamise alla janud siis 347. Selle többe hakkatusest 17. Augustist sadik, minnewa aasta künni se aasta 10. Märtsi ku pawani on ülleüldse 2136 innimest kolera többesse haigeks janud, neist on jälle 869 terweks sanud, agga 898 ärrasurnud. Selle järrele peaksid siis praego weel 369 tohterdamise  al ollema. Wenne seitung ..Golos" ütleb Peterburgi rahwa käes selle jutto jooksmas ollewad, et wanna saksa keisre Willemal olla nöu Aprilli ku essimeste päiwe sees, teised teadwad ka päewa arrä ja ütlemad 5. Aprillil, Peterburgi linna, meie sure ja armolise Keisre Herrale wöeruspeule tulla. Wanna sönna ütleb: koer augub senni künni küllaline tulleb; meie ütleme jälle: kingib Jummal termist, siis same kuulda,  kas ta on käinud woi mitte. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Wallitsuse uendus. Berlinist kirjutakse 3. Märtsil, et Saksama keiser kõigekõrgemalt antud kasso läbbi, omma wallitsust Wersaille, Reimsi ja Nantsi kubermangudest  ärrakutsunud, kindral kubbernerid ja nende kasso allused lahti teinud, ning sedda wallitsust söa wäggede kätte andnud. Saksama wallitsus ei putu ennam koggokonnade egga kirriko asjusse, se jäeb kõik Prantsuse kõhtude 109