Sõa moona wankritest. Wene riigi suuretükki mägede söa moona wedamiseks,  olid tänini kahe rattaga wankred pruugitawaks,  kus kolm hobust ette pandi. Nüüd uuemal aeal ei arwats neid mitte enam tulusad  olemad ja seepärast tahetakse neid nüüd aega mööda neljarattaliseks teha ja on selle pärast mitme wabrikuga, kelle juures kahe rattased  wankred tellitud, aga weel ei olnud malmis,  kaup ümber muudetud ja kahe rattaste wankrite asemele nelja rattased tellitud ja kaup mahatehtud. Möödaläinud aasta 31. Detsembril,  on Ria waguni wabriku kaup, söa ministeriumi  poolest, ümber muudetud ja selle järele on selle wabriku! 1800 nelja rattaga moona wankert, mis peale üks miljon rubla maksma tulewad, 2V2 aasta sees malmis teha ja äraanda; nenda kirjutakse Peeterburgi saksa seitungi läbi. Kooli sundus. Koolide ülem ministerium,  on juba pitkem aeg selle mõttega ümberkäinud ja tõelikult selle peale möttelnud, elementar koolides, kooli sundust kohuseks teha ja seda esmalt Peeterburgi linnas, nagu katseks  ettewötta, mis ta ka linna walitsusele tääda andnud; „Wal. tääd." lubab edespidi täielikult tua, kuida ja mis sääl kirjutatud. Mis telegrahw sissetvonud. Telegrahwide  ülem walitsus annab tääda, et mõne üksiku telegrahwi kunturis, ülesantud depeschide eest möödaläinud aasta Detsbr. kuul 379,387 rubla raha sisse tulnud. Aasta enne seda, nendasammuti Detsembri kuul, on sissetulnud 341,613 rubla, see on siis 37,774 rubla rohkem  kui 1874 aasta Detsembri kuul. Kõik aasta läbi on 1875 aastal 4,547,098 rubla sissetulnud ja aasta enne seda 4,465,511 rbl. Kui paljo siis t 875 aastal rohkem sissetulnud,  woib iga koolipois wälja arwata. Tulekahjudest. „Vsal. tääd." on kõik tulekahjud, mis üle kõige Weneriigi aastal 1875 olnud, kokku wötnud ja annab nüüd tääda, kui paljo neid üleüldse olnud; nende aru on kaunis kõrge pulga peale tõusnud ja ta loeb neid ühtekokku 25,976 tulekahju, mis ta siis jälle nenda ärajagab, mis läbi iga tulekahju  tulnud. Süütamise läbi, ehk kus arwatud,  et põlema süüdatud 3609; hooletuse läbi tulnud 6836 kahju, pitkne on põlema pannud 966 korda ja siis jääb weel 54,631 kahju, kus ei ole tääda, kuida tuli lahti läinud.  3543 tulekahju läbi sündinud kahju ei ole mitte ülesantud, aga teiste kahjude läbi sündinud kahju arwatakse ühte kokku 64,696,896 rubla. Kõige rohkem tulekahjusid  on Kaluga kubermangus olnud, ühte kokku 1638 kahju; aga kõige suuremat kahju on tuli Tambowi kubermangus teinud; arwatakse 7,877,794 rubla suur olewad. Talinna kubermangus  olnud üleüldse 68 tulekahju, kellest  13 hooletuse, 1 süütamise ja 1 pitkfe läbi sündinud; 53 tulekahju hakkatust ei tea keegi nimetada, kuida see hakkanud; 19 kahju läbi sündinud kahju ei ole ülesantud ja teiste kahjude läbi sündinud kahju arwatakse 163,831 rubla wäärt olewad. Suurwürsti reisist. Kuida „Wal. tääd." kõneleb, on keiserlik kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh, 2l). Jaanuaril,  peale lõunat kello 3 aeal, wäljamaale reisinud. Wõõralt maalt. Jtaliamaalt. Wastowötmine. Wana püha isa on 11. Jaanuaril saksa katoligi usuliste  saadikuid, umbes lsv meest, wastowötnud  ja enese ette tulla lasknud, kus ta neile üht kõnet pidanud, aga selle sees, ei mitte wana keisri Willema ega würst Bismarki kohta midagit öölnud, waid Döllingerit ja kardinali Hohenlohet tule sisse tõuganud. Saksa  katoliiklaste kohta olla wana püha isa seda tähelpanemise wäärt tähendust öölnud: Teie olete ise Jumala wiha, see on: seda praegust taga kiusamist eneste peale mahakiskunud, sest et teie peale kolm sada aastat, ketseritega, see on: wale usulistega üheskoos ja kokkoleplikult o ete elanud. Daanimaalt. Lahkumine. Walese printfessin, kes pitkem aeg sääl wööraspeul olnud, on 21. Jaanuaril, õhtu kello 8, Kopenhageni  linnast ärareisinud. Kõik kuninglike  wamili liikmed on printsessi künni Korsöri  saatmas käinud ja säält lähäb printfes postauurulaewaga..Wreüa" Lübiki linna. Ku- 53