Home lähäb suur Majestät et -sM sedassmms rasket ettewötmist jälle eest otsast peate hakkata, mis täna siin sai löppetatud, see on manöwert pidama. Keiser oli jälle kellu Dsast künni kellu Ini hobuse selgas,  otse kui oleW see alleS esimene söawägede  läbiwaatamine selle kuu seeS olnud. Tüdimata  seisab määratu rahwa hulk, kas raudtee  hoowi ehk keiserliku lossi ees koos, kus arwawad suurt Majestäti näha saamad, et teda huraa viskamisega teretada. Täna homiku  kellu pool 7 oli suur Majestät juba hakna juures näha ja kellu 8 läks ta juba raudtee hoowi, et oigel aeal manöweri platsi peale saada. Kõik plats on ümberringi arutumast  rahwast täis ja igast küljest kolab rõõmu  öiskamine , mis werstahe kaupa eemale kuulda on. Hädast oli mana keiser Stuttgardi  tagasi tulnud, siis hakkanud kõik suurem sugu rahwas tema juures käima ja ta neid wastowötma ja wiimaks on lõuna söömaaeg kuninglikus lossis tulnud. Austriamaalt. Sös riistade seisu a< a pikendusest kirzutakse Wiini linnast LA Septembril politika seitungi läbi, et söariistade  seisu aeg, mõlema söapidaja wahel, künni 2. Oktobri kuu pääwani on pitkendatud. BetgesMA W oli nisude kiri, mis nemad ministerpräsidiumile kirjutanud, on nenda:  ..Ministerpräsidiumile! See sõda, mis meie rahwas praegu Türgi keisreriigi wasto peab, on üks sõda elu ja surma peale, üks sõda meie ülespidamise, meie priiuse ja meite inimesliku  õiguse pärast. See püha soda ei ole just mitte ühe rahwa ehk usu peale hakkatud; meie tahame aga oma rõhutud ja piina al olewa wendadele seda saata, mis peale neil nende loomuliku olemise poolest üks õigus on; seepärast ei saa nwie stda teiste eest mitte marjul  hoidma ega neile seda keelama, mis meie nõuame, olgu see mis taht rahwas ehk mis taht usk. Türgi riigiwalitsus pruugib aga Eüropa rahwaliku olemist ja inimesliku õigust kiusu pärast kõige häbemataks ja hirmsaks  söatarwiduseks, ta ei tunne õigust ei priiust, si usku, ega midagit, maid tema walitsus  seisab wägiwalduse, pressimise ja hirmsa tööde põhja peal; ta alandab terwet rahwast, ja suguwösasid elajateks. Türgi riigiwalitsus teeb selle asemel, et ta meie wendade edasi saamist  ja kosumist, nendasammuti ka, et Muhamedi  usulise rahwa werewalamine lõppeks, selle asemel, et ta seda keelaks, et rahwa edasi saamist tarkuse teel ei saaks jalgega tallatud, selle asemel, et ta püaks oma rahwast tundmisele  saata, on ta murdaja mets elaja ja were januline Tiiger ilma süüta ohwri järele, keda ta alati tappa laseb. Mitte sellega rahul olles,  tule ja möegaga tööd tehes, ja et ta juba nii palju külasid ja linnast meie maal ärapöletanud,  kelle kodanikuid ta äraajanud, ei mitte, waid ta nurjatumal tööl ei ole määra ega piiri, ta tahab kõik meite õigust riisuda ja meite ise olemist koguniste ärakautada, tahab meid põrmu sisse maha tallata ja enesele meite wasto üht aset wötta, n'agu tal juba meite waeste wendade wasto käes on. Türgi riigiwalitsus  on kõik abinõud pruukinud, meid kõigist  neist öigusist, mis meile kõigist suure riikidest  allakirjutatud Parist leppingu sees antud,  puhtaks riisuda; mis jäeb meile nüüd teha üle? Ei muud midagi, kui et meie selle tee peal edasi astume, mis meil püha ja mis peal kõik öppetud maailm meile wasto tuleb ja meid awitab. Meie peame aga selle tee pealt kõik körwa pühkima ehk tõukama mis meid keelab edasi minemast j. n. e." Kiriku-sönumed. Werno Miisabethi-kirik. Ristitud: Lisa Luise Kuter. August Lehtmets. Johann Taggu. Marie Tomson. Karl Waino. Alide Koddanipork. Karoline Johanna Catharine Kütt. . Otto Johannes  Mitt. Emilie Karoline. *  Surnud:  Aleksander Eduard Meister,  aastat  wana. Marri Neio, 86 aastat wana. Maddis Walter, 74 aastat wana. Liso Martinson, 48 aastat wana. - Mahakuulutud:  Jurri Born ja Liso ELland. 356 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas. 37. Septembril 1876