linnast, on mitmed saadikud senna tulnud, oma endise auuwäärt kindralkuberneri herrale õnne soowima. Õnnetusest raudtee peal. Odessa- Krementshugeri raudtee peal on, kuida Peeterburgi  seitung sest kõneleb, alamal seisswal paamal  õnnetus olnud: 25. Detsembril, just esimesel Jöulu pühal, enne lõunat kello 51., on üks wagonite rong, 16 wagonid prahiga ja 11 reisijatega täidetud,  kus ka 419 nekruti sees olnud, raudrööbedest  wälja hüppanud, sest et tee maga äratuisand  olnud. Mtto Üleliiga küetud wagonit  läinud saal juures põlema ja teised on jälle muido purustatud saanud. Nekrutidest olla 10 raskeste ja 41 kergeste haawatud. Kui paljo sääl surmatud, ei ole meel selgeste tääda. Kõik seda süüd, kuida see õnnetus tulnud, lükka  takse masina juhe süüks. Irkutskist. Maawärisemisest. Sääladne  kubermange seitung toob neid sõnumid, et 27. Augusti öösel sääl maawärisemist oluud,  mis umbes 15 sekundi kestnud. Nende pääwa raamatust, mis umbes 156 aastat järgemööda  koralikult kirjutatud, nüüd näha olla, et maawärisemised sääl ikka sagedamaks lähäwad.  Enne ei ole see mitte aruldane asi olnud,  et aastad mööda läinud, kus maawärisemist  ei ole tunda olnud, nenda kui aastail 1742—1755, aga nüüd aastast 1816 saadik,  on iga aasta üks ja wahest ka kaks korda olnud ja aastast 1862 saadik on Irkutskis juba künni 16 maawärisemist tunda olnud. Kas sääl juures ka õnnetusi olnud, sest ei ole kirjutatud. Wõõralt maalt. Berlinist. Koolmeistrite semenaridest.  Kuida Preisimaa! semenar koolidega lugu, sest kirjutakse nenda: Aastal 1871 olid sääl 76 meeste- ja naesterahwa semenar-kooli, praego on neid just 100; nende nelja mööda läinud aasta sees, on siis 24 uut täielikult säätud seminar-kooli juure asutud. Kõik semenarkoolid  on, nenda säätud, et igas koolis korraga  75 künni 90 last kooli öppetust wöiwad saada, sellega on siis wöimalikuks tehtud, et künni 8666 last korraga öppetust wöiwad saada, kus aastal 5871 nende arru 4782 künni 4857 oli. Sel aeal, kus semenar-koolilaste  aru 4786 oli, wöis arwata, et iga aasta umbes 1666, kui walmis õppinud koolmeistrid  koolist wälja tulid, aga mööda läinud aasta Mai kuul, kus juba 6366 kooli-last oli, saamad  aastal 2166 walmis ja astuwad koolist wälja. Semenar-kooli-laste aru on siis umbes  1566 kaswanud ja wöime loota, et nüüd umbes 566 noort koolmeistert ja koolmeistrinat  rohkem ametisse astuwad, kui nelja aasta eest tagasi. Prantfufemaalt. Sinati kohto liikmete  walitsemise juures on neil juba ammugi  suur tüli ja waidlemine; ühed tahtwad nenda ja teised jälle teist wiist, kokku leppimist  ei ole sugugi. Nüüd uue aasta esimese päiwe sees olnud nad jälle kous nöu pidamas ja sääl olla mõned soowinud, et ka töömeestest  üks liige sinati kohtu juure saaks walitsetud,  aga Parist kuberneer ei olla seda koguniste  mitte lubanud. Hiljuti on sääl ka wäga raske lume sadu ja tuisk olnud, mis kõik teed kinni matnud, et läbisaamine õige waene olnud, ja iseäranis lõuna poolises maakonnades.  Mis sääl liig rohkeste, on meil wäga pisut. Hispaniamaalt. Söa plaan Karlistlaste  wasto. Hispaniamaa ministrid olla nüüd üht uut söa plaani Karlistlaste wasto wälja arwanud. Kuningas saab ales siis söawägede  juure minema, kui töö juba nii kaugel  tehtud, et tema ei pruugi kaua Madritist ärajääda. Kindralid Martinets Kampos ja Kwuesada lähwad pealinnast, kus kuninga enese ja ministritega juttus ja nöu pidamises olnud, jälle söawägede juure. Morienes saab omad wäed Jruni ja Renteria juure walmis, et igal aeal waenlast wöib wastowötta. Kastelar  on Bartselona ja Walentsia kortese liikmeks  walitsetud ja seda ka wasto wötnud, mis peale tema ühe oma walitsejale Üht maniwesti läkkitanud, kus sees ta lubanud, kõik Prantsuse  mooduse järele sääda. Muud uuendust 30