muötada, ja siis läksid maggama: Õsel olli wöeral «orel mehhe! tarwis wäljaminna, omma asja tallituseks ja ta piddi minnema; agga ta olli lausa kimpus, pimme ö, wöeras maea, ei tea kust wälja sada, ta ei teadnud ei eddasi egga taggasi, nago pari tunni eest Londoni ulitsal. Õnneks ärkas ka postiljon ülles ja öppetas, kuidä M-piddi Minnema, pahhemat kat ja siis parremat kat, agga parrast jälle pahhemat kät. ..Uks on kül lukkus," könneles ta eddasi, ..ja wötme olleme ärrakautanud; agga sest põlle wigga; wötke minno reisi taskust,  mo suur nugga, kangutage sellega nattuke, siis kargab uks lahti. Minge agga nüüd kuulmise järrele; teie kulete jo Temse jõe kohhamist  ja pange ommale middagi selga, sest ö on willo." Wöeras kahmas pimmedas toas ja sai postiljoni kamsoli kätte, tõmbas sedda selga ja läks. Õnneks olli ta ka senna sanud, kuhhu minna tahtis,. agga taggasi minnemine olli nattuke waesem; ta olli pimmedas ninna ühhe nurga wasto ärralönud, nenda et se kangeste  hakkas werd jooksma, egga kuidagi ennam ei tahtnud kinni jäda. Sest surest werre kautusest  ja külmast wist ka õllest olli ta ni wagga nõdraks jänud, et ta mahha langenud ja maggama uinunud. Postiljon otas immeks pannes ühhest minnutist teise, agga sobber ei tulle taggasi, künni ta korraga ulitsal karra kulis. Seal tulli tal mele, et Inglased, kui nad omma söalaewade peale mehhi tarwitawad, enneste seast tuggewad mehhed wälja wallitsewad,  kes öseti sallamahti kõrtsides ja mu awwaliko  maeades ning ulitsaid möda käiwad, ja kus keddagit leidwad, sedda wäggise omma tenistusse weddawad ja nenda arwas ta, et ka temma seltsimees teadmata kombel ulitsale maea ukse ette sanud ja seal Inglaste kätte sattunud, sest need mehhikesed ei küssi, kes sa õlled, ehk kust sa õlled, waid kes ial kõlbab, seal põlle pikka jutto, tahhad sa woi mitte, pead liggi minnema, kui mitte heaga siis wäggiwaldselt.  Sesuggust innimeste jahhipiddamist  nimmetawad nad issi Nenda ei arwanud postiljon omma sõbral ka parremat  luggo käes ollewad, kargas maast ülles, tõmbas omma reisi kue selga ja ruttas ulitsale, et sedda waest weel ehk peästa. Agga kui ulitsale olli sanud, kulis ta teises kolmandas ulitsas karra ja ruttas senna, agga õnnetumaks sattus ta issi innimeste püüdjate kätte ja' sai HMastamata laewa peale witud ja tsM H«n-- mikul purjutas laew ärra. Läinud olli ta. Kui noor mees tük aega nago minneStuses olli, ärkas ta jälle ülles ja läks tuppa ning heitis nisamma mundres ja werrine kuida ta olli, sängi, ilma selle järrel watamata, kas söbber wodis, woi mitte, ja maggas künni pääw üllal kõrges olli. Selle peale olli kelloke kahheksa sanud ja seal piddi postiljon jälle platsis ollema; tedda odati ja odati; agga kui ta ikka weel ei tulnud,  sadeti üks posti-sullane tedda otsima ja senna sades ei leidnud ta postiljoni, Maid'Lemma assemel üks mees werriste rietega wodis maggawad  ja seal lähhedal suur werrine nugga werre radda läks künni peldikuni. Sedda nähhes armas ta, et se wöeras mees postiljoni ärratapnud ja Temse jõkke wissanud. Mees weti kohto ette ja seal läbbi otsides leiti temma kamsoli taskust, mis tal alles selgas olli, üks nahk rahha kot enne nähtud ja tuttawa postiljoni  höbbedast petsatiga, mis rihma külges kinni; seal olli waene mees päiwis, ello öhto olli käppuga katsuda. Ta püdis ennast omma oemehhe peale toetada, tedda ei tunnud kegi omma öe peale Lemmast ei teadnud kegi; ta rakis, kuida luggo olli olnud,  sedda ei uskunud kegi. Se on tühhi wabbandamine,  teie sate üllespodud, ütles kohhus; kuida ööldud, nenda ka sündinud ja weel sellesamma  päwa parrast lõunat inglise seaduse ja prügi jarrele. Agga inglise seadus ja pruuk on nenda: Et sures Londoni linnas kelmist' otse nendasamma  rohkeste on, nago kärblast suisel aeal pima pütti kallal, sepärrast tehhakse nendega kes üllespomise jauks janud, wägga pissut nalja, ja põlle ka rahwas ni wägga himmõline sedda watama ruttamas, kui kegi üllespodud saab; sest et se jubba nago iggapäine assi on. Need kes selle jauks on, et nöri otsas peawad rippuma,  pannakse ühhe laia wankre peale, sellega wiakse neid wölla alla. Senna sades wissstakse  nöör naela otsa, antakse hsbbuste, pihta ja sõidetakse eddasi, ning mehhed jäwad nöri otsa siplema hobbuse mees ei wata korda ennam taggasi, mis nad tewad. Inglismaal põlle üllespomine mitte häbbi surm, nago muial, 106