Perno Postimees ehk Näddalileht 1873 KAnes reede 5» Detsembril.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte möimalik ühel teisel päämal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla ZG kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla» Ses lehes seisab: Missioni lugust Asiamaal. Omalt maalt: Pernomaalt: Joobnud mees kaewus. Kiriku lõhkumisest. Kuressaarest: Laew randas. Talinnast: Tulekahjudest. Tulekahjust. Narwast: Päris rõuged. Peeterburgist: Kelmus raudtee peal. Kroonlinnast: Ilmadest. Wööralt maalt: Berlinist: Elsas-Lootringi  asjust. Strassburgift: Wee upputusest. Austriamaalt: Surma sönumed. Hispaniamaalt: Don Karlos. Inglismaalt: Grahw Arnim. Mõnesugused sönumed. Kiriku sönumed. Missioni lugust Asiamaal. Täna on Meil tahtmine kahest weikesest ristiusu  seltsist rääkida, mis juba wanast ajast saadik senna asutud ja need on Armenia ja Nestori usulised. Armeniamaa langeb Kaspi järwe ja Mustamere wahele js on ilus ning wilja rikkas maa. Sääl on ka Ararati mägi, kelle otsa Noa laew suure wee upputuse ajal kinni jäi, kuida meie seda pühast kirjast leiame.  Ennemuiste oli Armeniamaa üks ise riik, kellel oma walitseja oli; aga et sääladne rahwas  üks wäga rahutu rahwas oli, on neil palju wiha ja waeno ning sõdasid olnud. Juba 5 —6 sada aastat pärast Kristust, wsitsid wöerad  walitsused seda maad ja rahwast ära, aga pärast langes muist Türgi ja muist Persia maawalitsuse alla. Suurem osa sest Armeniamaast,  mis Persia walitsuse a! oli, tuli aasta!  1828 Wene keisre katte. Armeniamaa rahwas on umbes 300 aastat pärast Kristuse taewa minemist, ristiusu poole pöördud ja sette maa apostliks nimetakse Gregorius Jlluminator,  see on: walgustaja. Sündimise poolest oli tema kuninglikust sugust ja juba tema lapse pölwes püüti teda surmata, aga ta oli saanud Kapadokiamaale eest ärapögeneda, kus ta siis ka oli ristitud ja ristiusu öppetuses kaswatud saanud. Kui ta meheks saanud, oli ta oma maale tagasi läinud ja saal oma rahwale armuoppetust  kuulutanud. Sada aastat pärast teda, elas nende hulkas jälle üks teine mees, kes neile ka wäga paljo head tegi ja see oli olnud Mesrob. Ta olnud enne kuninga kirjutajaks,  pärast saanud ta koguduse öppetajaks,  kes ka pühakirja Armenia keele murde peale ümbertölkinud; aga muido on sel ajal, see on aastast 451 saadik, sel maal wäga rasked  pääwad olnud. Persiamaa kuningas Jesdegard  ll on tahtnud ristiusku säält maalt koguniste ärakautada ja oma usku senna jälle pesitada, aga see ei läinud korda, sest Persia