tulleb 10 grani kampwetit ja SHrHckem salpetert  ühhe õlleklaasi täie jahhu rokkaga sisse anda. Sest rohhust tulleb hobbustele 24 tunni aea sees ?olm künni nelli korda keele peale märida, teiste lomadele agga rokkaga seggatud targo kurko kallata ja nenda kaks päewa järge möda, wahhe piddamata tehha. 6) Paistetused, mis mitmesse kohta ihho peale löwad, tullewad, agga mitte ellamife kohhad, kantharidentinkturi ehk salmiakipirituse ehk kampwerpirituse ehk terpentinipiritusega sisse öeruda. On ellamise kohhad paistetand, siis tulleb neid adika ja winaga pesta. 7) Et haiged lomad otse nendasamma, km terwed, södikutest pinatud sawad, siis on ka nende kehhad mitmest kohhast hirwesarwölliga saggedaste wöida, nago se terwe ellajate jures peab tehtud sama. 8) Siggadele woib peale selle weel üht oksele  ajamise rohto anda, mis tohtre kele Verstrum  album kutsutakse, s—lo grani korraga  pimaga sisse anda ja siis happut piima, happut tango pudru ja happut jahhu rokka weel jua. Peale selle wadako iggaüks weel selle seaduse  peale, mis Ria terwise hoidmise komite aastal 1868 wälja andnud, ja Perno Postimehhe  29 sees 1868 luggeda antud, ho-- lega ja püüdko ka köwwaste selle järrele tehha. Terwise hoidmise politsei käsk ja seadus. 1) Et terwed ja haiged lomad teine teisest lahhutud samad. 2) Haige lomade kormitamine ja tulgutamine  woib agga ükspäinis ustama innimeste  holeks antud sada, kelle kattel ka ei sedda wähhemadki wigga kulges ei olle. Et sedda wähhemadki külge hakkamist ei saaks ollema,  peab nihästi mõisa, kui wallawallitsuste polest köwwaste kätte ööldud sama ja nimmelt  selle peale tähhendud, kui kardetaw se on, kui selle kässo wasto tehhakse, et nemmad iggakord, kui neil haige ellajatega teggemist, olgo mis taht asjas, omma käed elli ehk raswaga  peawad sisse märima, ja kui töö malmis,  siis jälle holega kloorlubja ning sebiga puhtaks pessema. Z) Ni hästi laukas, kui teede- peal ärrakärwanud  ellajate kehhad, peawad m kohhe ühhe issiärraliko kohta 7 kuuni 8 jalga süggawasse,  ja kui woiMälik, tubliste lubja peale ripputud, mahhamaetud sama. LangenM>llajate  nahhad peawad enne, kui mulla alla pannakse/ nenda läbbi leigatud sama, et ei sünni prukida. Peale selle peab kõik, mis ühhest  haigest lomast järrele jäeb, nenda kui sõnnik,  kussi kõige alla laotud pöhhudega, nendasammoti  ka asjad , mis haige ellaja liMi olnud, ja mis ta nusutanud, ni kaugel, kui ial wöimalik, ühhes seiso kohtas arrapölletada ehk süggawasse maa sisse mahha matta; ehk teiselt, kuida tarwis, puhhastada, mis nenda peab tehtud sama: metallist nõud sawad tulle peal puhtaks pölletud, seinad, põrmand, Ziwwaist  ja rauast sõimed j. n. e., mis seal lautades,  kus haiged ehk langenud ellajad sees ollid, peawad holega kange kloorlubja lihhelisega  ehk toore karbolhappu lihhelisega, ehk puutuhha lihhelisega puhhastud sama ja nendasammoti  ka söidoriiStad, tekkid j. n. e. mls haige ellajate jures prugitud. Ilma pörmandata  lautadest, on sõnnikust ja kussest läbbi liggunend maa wälja weddada ja uut ning puhhast jälle assemele weddada, kuhhu lubja ja tuhka rohkeste tulleb peale wissata; laudade essised peawad sõnnikust puhtad ja kuiwad ollema. 4) Kui se többi kussagil on wälja hilmunud  ja ka ennam ehk wähhem ühhes kohtas paigal seisab, egga ruttust eddasi ei lähhä, mis agga ommetige sure pallawuse, põua ja kasstmata  ollemise läbbi woib laiemale lautud sada,  siis on wägga häddast tarwiS, et ni hästi mõisa- kui walla politsei wahhid wälja pannewad, kes selle ülle walwawad, et tee käiste ja seal ellawa rahwa ellajad, mitte kokko ei sa. 5) Kauplemine, tappa ellajatega, nahkadega, sarwedega, willadega, harjastega, piima ja lihhaga, on seal, kus põrna többi wäljas, ni kaua köwwaste keeldud, kui wähhegi többe jälgi weel leida, mis mõisa- ja walla wallitsuste  polest aegsaste peab kulutud ja teadaantud  sama. Ühtlase on ka lada piddamised seal köwwaste keeldud. 6) On se többi ka innimeste külge hakkanud,  siis ei olle mitte tarwis senni odata, künni tohter Lulleb, waid peawad need kohhe, kes seal temma ümber, sedda haiget kohta puh- 242