amstl poolest kunst keriks tuleb nimetada, need lükka takse körwa, neid ei panda tähelegi. Pilti  di wälja raijuja, mis ometige üks suur kunst, peab enast, kui midagit teenida tahab, ka kõige madalama toode juure andma, kui keegi üht maja ehitada laseb ja seda pisut ehitada ehk kenamaks teha tahab laska. Aga maalmeiftrid?  neid ei tarwita keegi enam, sest toad, mis enne nende pinseli läbi kirjuks said tehtud  , saamad nüüd kirju paberitega kenaks tehtud, kus maalmeistre kuntsi juures tarwis pole; nenda on siis nende leib käest läinud ja nenda ka mitmel teisel, kelle kuntsist enam lugu ei peeta; hamba arstide ja juukste palmitajate  töö lähäb meel kõige parem; sest on üks hammas suus wilto kaswanud, ehk nattuke  mustaks löönud, saab suust wälja tölubatud  ja uus asemele pandud ja kelle juukse wara pää pääl kasin, sellele palmistakse wöerastest  juukstest suured patsid, mis nago worstid  ümber pää ruitakse, kelle otsa siis kübar pannakse. Ka kaupmeestel peab mitmel wali tuul jalge alt läbi puhkuma, et enam hästi sa kindlaste ei wöida jalge pääl seista. Nenda kaevatakse praego Berlinift, kuida lugu muial, seda peab igaüks ise parem täädma kui meie. Omalt maalt. Pernust. Tänawune kewade, on meie armsa talorahwale ehk põlluharija ning karja Pidajatele wäga walidad hoobid andnud, mis wist kaua meeles peetawaks jääwad. Kui nad põllu pöhko mööda läinud aastal , kül oma osa olid saanud, oli heina saak ometige weike, umbes pool osa sest, mis enne olid saanud ja tali wenis wäga pitkale, künni pärast luripääwa  pidid elajad weel kotto söödetud saama  ja siis on neid wäga raske süüta, kui põhk käest otsas, ja waesed elajad lautas hinisewad  ja süa küstwad. Paljo on ka lauda kattused ärasöötnud ja kulda kuulnud oleme, on iseäranis lamba tallekesed nälja pärast üsna ära lõppenud. Wana taewa Tädike on oma kat kül wäga raskeste oma rahwa pääle pannud.  Küli aeg on praego käes, aga põllud, mis alles häddast lume alt wälja tulnud, on wefised ja soppased , et ei wöi adraga pääle minna. Rukki oras peab snsmiste üsna wame olema/ mis maamehe südant wäga kurwsks teeb. Aga mis on olnud, see on olnud, seda ei wöi keegi enam paremaks teha, aga mis tuleb, seda wöib wana taewa Tädike kõik hääks teha, sest tema juures ei ole midagit wöimata, kust meie silm midagist ei woi oodata ega loota, sääl wöib tema kõik küllad meie kätte anda, seepärast, ärge laske usku nõdraks minna, waid paluge, siis saab tema andma ja kõik haawad, mis ta löönud, jälle parandama. - Esimesed laewad. Enamiste on see meie juures ikka nenda olnud, et meri kaheksa pääwa hiljem lahti lähäb kui jõgi, aga see aasta tuuris nattuke kauem ja see hoidis kauba laewad wangis, ei pääsenud sadamasse. Meie jöe jeä läks 19. Aprilil ära, kuida sest juba omal aeal kõnelesime ja mere jeä hakkas 29. likuma, nenda et esimene laew elu kirati, läbi ajas ja sadamas sai. 39. oli kitt wäga paks udune ilm, aga vmetige tulid kaks inglise laewa sisse ja praego, se on 2. Mail, on juba ligi 39 laewa meie sadamas; see aasta on kõik wäga hiljaks jäänud. Kui see nenda tõsi on, kuida kuulnud oleme, on üks Saksamaa laew, mis kiwi süttega laditud, Kihno saare lähedal, mere põhja waonud, sest et jeä seda olla läbi leiganud; üks inglise laew wötnud laewa mehed pääle ja toonud Perno. Meie auro laewade käik Perno ja Ria wahel, ei ole ka weel alustatud; auro laew Perno-Riga on kaks kord katsunud, aga ikka tee päält tagasi  läinud. Liiwimaalt. Kogukonna wanemate otfus. Kõik kogukonna wanemad ehk asjade tallitajad, ei ole just pää paale kukkunud, et ei tea, mis nad teewad, waid mönned seast oskawad wäga hästi sihtida ja märki laska ja neid wöime just teistele eelmärgiks panna ning sääl juures öölda: ..Minge ja tehke nendasammoti."  Mis siin alamal tahame kõneleda,  seda kõneleb seitung ..Mahjas weesis" ja sääl on nenda lugeda: Suntseli wallawalitsus  oli seda pahandusega tähele pannud, et säält walla mana ja noor rahwas üsna raisku minemas, mis kõik liast kõrtsis käimisest tulla, ja seepärast on tema, et noort rahwast langmise  eest hoida ja mustlasi kaelast ära saata, 155