marga ehk tänkjat pöldo kündes «Me sada, waid künd panneb ennast nahha kombel kummuli  ehk kukkub sure tükki kaupa taggasi, jäeb öneks ja rohhi lehwitab röömsaste eddasi. Omma raskuse läbbi lähhäb künd jälle köwwaks,  lomad tallawad põhja kokko, kelle läbbi luhwt mitte ennam omma teed möda mäddand rohho ehk Vilja juurde läbbi maa sisse ei sa. Wessi jäeb kauemaks kinni ja põld ei sa hulgal  aeal sojaks. Tulleb meel raske wihm takka peale, siis on taignas walmis, et pikkem aeg wöimata, jalga põllule tõsta. Raske saue maa lähhäb, issiarranis kui päike sojaste peale paistab ja kewwadine tuul ülle puhhub, köwwaks,  kui paas-kiwwi. Ei tulle korralist ilma, siis ei sa äkke egga teine künd temmast wilja kaswule tullust maad Valmistama. Pöllo põhjal piddawad märg ja willo kaua omma  üllemat wallitsust ja tewad tedda happuks. Suremad kamplad jäwad alt öneks, mis mönnel  aeal, issiärranis, kui raske saue-maa on, ennast ärra ei täida ja seläbbi wilja kaswule wägga kahjulik on. Nende öne paikade peal ei sa wilja jurikad kindlust, päewa palla ja oo willo käiwad kergeste alt läbbi, tulleb wee! kuiw põua aeg, siis ta wasto ei jõua seista. Et agga taimed wägga õrnad saggedat külma ehk willo, woi päewapallawat kartmas, sepärrast  otsiwad nad üht ühhe kassast pöllo põhja, ei leia nad sedda, siis jäwad kängo, sawad kuiwal aeal enne aego walmis ja umbrohhi, sea ööt ning maa happo laotawad endid laiale  ja wöimus nende käes. Pöllomees peab omma töösid temma peal enne ette wötma, enne kui essimene künd täieste happand on. Kahjo, mis selle läbbi tulleb, on ütlemata suur ja saab ommetige ni wähhe tähhelpantud. Kõige ennam nuhtleb weel se töö, kui põld sõnnikuga saab märjalt küntud. Nisugguse enneaegse tööteggiad ütlewad: 1) et pölloteggemine  wägga hiljaks jäeb ja 2) peab talline märg wilja kaswule kuiwa aeale kinni petud sama; möll emad ei õlle agga tossi. Se aeg, mis pöllomees wahhest wiwitab, leiab temma teise künni aeal kahhe ja kolme wörra kassudega  eest; sest igga manna pöllomees teab, kui waewaline on põld mäddanemas ja pärrast harrida, kui temma essimese künni jures sahha tagga murredaks ei olle sanud; selle pärrast palfo tööd ja waKva, enne kui jälle heaks ja murredaks saab. ' r . Reed pöllomehhed, kes raske maa peal omma  tödega ülleliga ruttawad, ennamist ikka hiljem malmis samad, kui nende ettewaatlikud naabred; risti läbbi ka wähhemat pöllosaki  leidwad kui teised. Teiseks. Ullemal nimmetud tähhelpannemesi  piddada ja ommetige ni warra, kui wöimalik, künniga hakkata. Jssiennesest mõista: Midda kauem Harritud  põld, murreda seisusel, kelle aea pikkusel jälle omma piir peab ollema, külli eel, soja päewa paistel seisab, et luhwti töö ja wäerammud  aega samad temmast läbbi käia ning lomuse mäed tedda wilja kaswule küpseks tehha, se on: mineval ehk tuhha jaud. ülleswötmiseks  lahti tehha, sedda parrem; agga iggapäew ehk tund ilma asjata aega wita, on sure kahjudega  ühhendud. Jssiärranis kestab se, kellest praego tahhame könneleda, kessa tööle. Kessa ma harrimine kutsub pöllomeest kibbedama tööle, kui mu põld. Talli teeb kül mineral mäed lahti, kewwade leotab neid ülles ja suwwe teeb kessapöllo  seiso aea!, kõik need mäed täielikult küpseks.  Surem päewa walgus, rohkem soe, saggedad ilmade wahhetused ja niiskus, surem luhwti rikkus, neuda ka walgude wäed, on kewwadised ja suwwised wäed, mis maad wilja kaswo wasto walmistawad ja tewad, et taemekesele eddo andwad. Selle wahhe aea sees ei olle põld mitte rahho sees hingamas,  kuida sedda mõeldakse, waid kõige kibbedam  töö aeg lomuse j õuedest. Luggemata ma allused lomuksed, on hommikust õhtuni kibbedaste töös, maad läbbi urimas ja kergitamas,  ka omma surnud kehhade ruttulise mäddanemise  läbbi wäetamas; kõik taimed ja rohhud  aeawad ued pened jured, mis läbbi ma ka korgitud ja murredaks tehtud saab. Meie luhwti merri, mis allati ülle maa wolab, ja iggale pole sisse tungib, on sel aeal issiärranis  rikkas. Luhwti rammo sissetungimine ja wäggi, on sel aeal kõige surem. Sepärrast on se üks ütlemata suur kahjo, kui töölomad sel aeal ilmasjata seisawad ja endid numawad. Töö-lomad, mis seiso läbbi rammusaks sawad, on üks wägga kallis kaup maeas. Töö-lomad 178