wälja tulnud ja sellele peame ka ükskord sest arro andma, kas sedda olleme täitnud» Sedda olleme ka ühhes kohtas luggenud: „Mis sa ei tahha, et teised sulle tewad, sedda ärra te ka teisele.- Ei tahha sa et teine sind so maeast wälja ajab, siis ärra tikko ka teise peale, waid lasse tedda rahholiselt ta naese lastega seal ellada. Otse nendasamma, kui se sul raske ja wallus sealt wälja minna, otse nendasammoti  on se so liggimesel! Koggoniste issi assi on jälle, kui ta issi omma maeapiddamist käest ärraannab ja mujale lähhäb üllespiddamist  otsima, siis ei woi kegi immeks panna, kui üks teine temma kohta wöttab ja seal omma  onne katsub. lummala kässo sönna järrele on armastus se sidde, mis üht rahwast peab nago koos hoidma ja ühhes meles piddama;  agga parrako! meie aeal näitab assi nenda, nago õlleks armastus räppastand siddemeks  läinud ja iggaüks armastab agga üksi issiennast ja omma suggo, agga teiste armastusest  ei olle ennam juttugi, Käib ühhe maea perremehhe kassi hästi, siis watab liggimene kaddeda silmaga ta peale ja hakkab ta kohta ennesele himmustama, egga mõtle ennam selle peale, et ühheksas ja kümnes käsk himmustamist  köwwaste ärrakelawad ja et lummala käskude ülle astumine raske pat on; katsub iggat modi tedda maeast wälja kangutada, et kohta ennese kätte sada, egga karda seal jures  ei au egga häbbi. Kust tulleb se, et meie Eesti rahwa jures pöllo töö ni kammitses seisab, egga ei tahha eddasi minna? Miks jäwad perremehhed ikka omma wanna pölloharrimise moduse jure, egga  tahha ue ja parrema wisi peal omma maid harrida? Miks ei tahha nad ommast maast, kelle eest ommetige rasket renti peawad maksma,  suremat kasso sada, mis parrema harrimise  läbbi woimalik on? Eks se sünni kõik kartuse parrast, et liggimene rohkema rendi pakkumise läbbi tedda ta kohhast lahti ei te! Parremat pölloharrimise mõdust wöiwad agga pärris ma perremehhed ettewötta, kellel ennam karta ei olle, et üks teine tedda sealt woib wälja kangutada ja temma kohta, olgo mis tahte kombel, ennese kätte kiskuda; wadako ta kül wessise silmaga ta peale, agga middagi ei tööta tedda sealt ennam wälja; agga ni kaua kui sa rentnik õlled, ei olle sa parrem, kui lind pu oksa peal, tanna siin, Home seal; tänna on sul pea warri, Home õlled'.laggeda taewa al; sel wisil ei woi siis üks rentnik ni raswaseks sada, et omma kohta pärriseks jõuaks  osta. Kuida olli se kewwade ühhe talloperremehhe - luggu? jägo koht ja wald nimmetamata. Perremees olli rentnik, holas tööteggia ja murrelik talloperremees, kellel ka omma iggapäine palluke maeas olli ja omma rahha koppik iggal aeal wötta, kui sedda tarwis olli, seal olli teine heamees silmad temma kohha peale lönud ja se himmo temma süddames tõusnud, sedda ommale pärriseks osta. Wanna  perremees õlleks ehk omma essimese ostmise õigust wöinud prukida, agga uus ostja olli kohhe sesugguse hinna peale pannud, et wanna perremees, kes maad ja saki, kõige holelikuma töö jures ärra teadis, sedda hinda ei wöinud anda, waid piddi, tahtko woi mitte, ma ja maea ue perremehhe kätte andma. Üht sesuggust  peale lükkimist ei arwata kõggoniste wäggiwaldseks,  egga ühheksarka kässo wastase töö ollewad, waid se olla jo kauplemise jures ikka nenda, kes rohkem pakkub, se saab. Jah, kauba jures olgo se kül nenda, agga kas made ostmise jures ka, sedda ei tahha meie uskuda, kes teab, mis teised ma mehhed senna jure ütlewad, kas nad peaksid sedda heaks kiitma, woi mitte? Selle sarnatsist ühheksama ja kümnema kässo wastasist asjust woiksime weel paljo könneleda, agga kes wöttab meie ütlemist kuulda, iggamees  teeb, kuida ta omma metest arwab sedda hea ja ennesele tullusa ollewad, agga kas selle töö jures ka õnnistust ja siggidust saab ollema,  se on jälle issi assi, mis ülle meie ei egga ja ei tea öölda. Zürri-paew on nüüd mödas ja se on nago tallo perremeeste kohtomöistja, kes üht perremehheft  lahti ja teist jälle perremehheks mõistab  ja nendasammoti seab temma ka sullasid ja ümmardajaid, et ühhe perremehhe eest teise ette lähwad. Perre wahhetamine sünnib ka saggedaste kümnema kässo wastasel kombel. Näeb üks perremees teise jures üht ussinat ja trui süllast, ehk ümmardajat, siis ahwaldab ta tedda, rohkema palga pakkumise läbbi en- 158