Perno Postimees ehk Näddalileht M 37. IS7S AHnes , neljapäew 14. Septembril.^ aasta. Ses lehhes seisad. Sool karjapiddamise jures. Ommalt maalt: Pernust: Pöllomceste selts. Riast: Keisre Herra wastowötmisest Berlinis. Kõigekõrgemalt antud käsk. Appi kutse. Tallinnast: Kolera többest. Peterburgist: Kuida asja parrandada. Nishni-Nowgorodist: Wimasest tullekahjust. Wöeralt maalt: Saksamaalt:  Berlini asjust. Berlinist: Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh. Nemad sõnnumed. Intressi pabberid. Sool karja piddamise jures. Sesinnane siin allsmal seisaw könne sai 24. Julil Perno pöllomeeste seltsis petud, mis meie selle nõuga ülleswöttame, et meie armas Eestirahwas, kes mitte pöllomeeste seltsi liikmed ei olle, ka head öppetust wöiksid sada. Könne on nenda: Pöhhul ehk lojuste sogil, misga meie omma  karri ellajaid södame, on Jummalast jubba rohkem ehk wahhem soola jure pandud, ommetige  on se wähhe, et meie lomad selle warral  ehk ülleüldse sellega wöiwad olla, mis nad peawad ollema ja sedda andma, mis nad pearoad  andma; sepärrast peab nende sögile soola jure pandama. Küssime siis: ..Kui paljo ehk kui suur peab se ossa ollema, mis meie peame jure pannema, kui ta ennast jälle ärra tassub?" Selle küssimise peale on raske kosta, sest et se selgeste teada põlle, kui paljo soola jubba sögi ennese jures on ja peale selle on meil mitmesuggused lomad, nendest jälle wannemad ja noremad, suremad ja wähhemad, parremad ja lahjemad. Ka on soola anne selle jär- rele märata, mis tarwis meie üht looma peame.  Üks ja sesamma loom woib mitmesuggusel  aeal ja mitmesugguste tingimiste al, wahhest rohkem ja wahhest wähhem soola kassaga  tarwitada. Sepärrast leiame ka ennamiste  iggal maal issisuggused soola anded, mis lomadele antakse. Agga weel on mönned  issiärralikud asjad, mis soola annet märawad  ja nagu wälja kaluwad ja seal on soola kõrge hind se essimene assi, mis sedda annet wähhemaks näppistab. Pöllomehhe ja karjapiddaja  watamine peab selle polest wägga terraw  ollema, õiget teed ja möeto ses asjas leida. Kui paljo üks loom ülleüldse ja igga loom issiärranis soola tarwitab, sedda ei woi meie mitte Lemma tahtmise järrele arwata. Ehk kül mönne loma jures mönnes asjas temma tahtmine kõige selgemat otsust annab, mis nihästi temma lomuliko tarwiduse möeto, aega  j. n. e. selgeste üllestunnistab ja cttetähhendab,  siiski soola wötmise jures sedda Lemmast  ei woi öölda; seal on nende lomulikud tahtmised wägga mudetud.