ihu sisse ja mõne tunni pärast olnud mõlemad siit ilmast läinud. Rnstshukist. Dobrudshas elawad Tataarlased,  Molekaanid ja Wenelased ei soowida  mitte Rumeenia alamateks heita, ja paluda  selle pärast Wene walitsust, et see neile luba annaks Wenemaale elama tulla. Nikolajewist. Õnnetus. Saal olla minewa kuu sees rakeeti wabnkus õnnetus sündinud, kus midagi tule kardetawad asja lõhki läinud, kaks meest ära surmanud ja kolm raskeste haawanud. Orenburgist. Põllu saagist. Saal olla rukki lõikus wäga hää olnud. Desjatiin  anda 250 puuda wälja. Kaera ja heina saak olla ka wäga hää. Poliitika ringwaatus. Euroopa politiika tuul on see kord üsna wagas jäänud. Ehk küll asjad mitmel pool wäga sassis seisawad, siiski ei ole n'ad nende pääwade sees suuremad midagi lahtimale arunenud.  Olgu siis, et Baotumi 25. Augustil meie söa wäed sisse astusiwad, ilma et mingisugust  tüli ehk mässamist oleks ette tulnud. Baatum seisab lõuna pool Musta mere kalda!  ja on üks neist kõige parematest sadamatest  kõige selle mere ääres. Söa aeal ei saanud  meie söawäed Aasias nii kaugele, et selle linna oleksiwad ära wötnud. Aga San Stefaano  ja Bärliin'i rahu leping kirjutasiwad Türklasele ette, et peab Baatumiga Jumalaga jätma. Kahju on waese Türklasel küll oma maast niisugust tükki ära laska, aga ei wöi parata: tõrkus, tõrkus, aga andis kätte ja asi sellega. Enne Bärlün'i kongressi kokku minekut ei tahtnud uhked Inglased sest mitte midagi kuulda, et Baatum Wene maa omaks peab saama. N'ad kartsiwad terwet Hommiku  maa kauba ajamist seega Wenelaste sülle langemad ja höiskasiwad julgeste: ..parem sõda, kui Baatum!" Wene maa tundis aga täitsa ära, kui tarwilik Baatum t'a!e on ja ei annud oma kiusust järele, seniks kui kongressi  pääl ta ka tõeste kätte sai. Inglased jagasiwad Baatum'i ümber elawa inimestele söariistad wälja ja kihutasiwad oma agentide läbi nende wiha Wene wastu põlema. Niisugusest  tööst pidi nüüd Jumal teab kui suur mässamine wälja tulema; see mõte läks aga neil täitsa tühja. Kongressi pääl pidas wana Juut Beakonsfild küll küünde ja hammastega Baatumist kinni, ja meie saadik Shuwaalow arwas wahest otse nenda, et olgu mis on, aga Baatumi pärast läheme meie ometi wiimaks  karwupidi kokku. Saal tõstis kõik Wene maa auujärje kutsumise pääle oma pääd ja töi rohkel möödul oma andeid priitahtliku koogutamise laewade ehituse tarbeks. Inglase  püksid hakkasiwad seda kuuldes tuhka sõeluma,  andsiwad järele, ja Baatum jäi ja jääbgi meile. Wana Beakonssild'i uhkuse, kangekaeluse ja oma kasu püüdmise pärast on Wenemaa küll tõeste palju pidanud kandma  ja kautama; aga seda ei wöi ka ütelda ühti, et Inglis maa isi ilma kahjuta jäi. Weel praegu hulguwad saa! mõni sadatuhat inimest pool halasti ja nälgas, kellel otsa ega hakatust  kuhugi! ei ole. Lord Beakonsfild kutsus kewade 25 tuhat meest tagawara wäge püssi alla, need mehed oliwad enamast kõik naisemehed  ja laste isad, kes oma kümne küüne waral ennast ja oma peret toitsiwad. N'ad pidiwad muidugi omad kohad ja tööd kõik maha jätma ja selle kõige parema suise teenistuse  aea kasarmites ja laewade pääl muidu ära raiskama. Nüüd lasti n'ad sügise jälle tagasi kodu. Inglase töömehe! ei ole kodu ega maea kuhugi!. Naised lapsed oliwad enne ees nälgas, nüüd tuliwad mehed juure ka weel. Kõik suuremad tööd ja teenistused on juba tehtud ja pea mööda. Tagawara wäe mehed hulguwad oma peredega ühest kohast  teise. Kasin küll, et n'ad Beakonssildile aiteh ütlewad! Et meie söa wäed hommiku  pool Kaspia mere taga pisut India maa piiridele ligemal nihkuwad, see teeb Inglastele  wäga suurt pääwalu. Praegusel aeal peawad n'ad selle kallal nöuu, et kuidas säälsed  piirid Wene maa wastu hästi köwaks muuta ja mõne tüki maad weel kusagilt omale kähmida wöiksiwad, enne kui kutsumata wöerad  Wenelased läwe alla tulewad. Tääda 301