parrani silme ja suga watamas mis piddi tullema.  Nattoke enne kello kümmet tullid kaks seltsi sakso senna sure maea ette, kui sa ehk ollid juhtund tähhelpannema, kus tunni kel seina sees o ja mis Tallinna rahwas issi ..raekoeaks"  nimmetawad, senna jäid nad seisma ja siis tullid sealt maeast kuld nodidega saksad  wälja, küllad need wist ehk kohto saksad ollid ja neil sakstel, kes wäljast senna tullid, ollid koa rättikud udjade otsas. Kui kohto saksad nende jure said, siis hakkasid Pikka ulitsa pole minnema ja sealt läbbi Ollewiste kirriko  pole ja minna silm näu! takka järrele. Kui kirriko lähhedale ollid sanud, hakkati tornist  passunate puhhuma: ..Oh wötkem Jummalat"  :c. ja puhhusid nikaua, künni saksad kirrikusse ollid läinud, siis jäid passunad wait ja kirrikus hakkas jummalatenistus, kellest ka maagi heamelega olleksin ossawötnud, agga jah! aja kül silmad ja körwad pärrane, agga ei tea ommetige a egga d, kõigest sest, mis seal lauldi ja rägiti. Postimees: Noh, eks siis eesti kirrikutes  jummalatenistust ei olnud? Miks sa siis senna ei läinud? Jakob: Miks ep olnd, olli kül! Agga ennese  häbbiks pean tunnistama: mul ei olnud selle tarbeks aega, ma ollin pikka ma taggant just selleparrast senna läinud, et ma agga ftdda illo ja au nähha ja kuulda saaksin, mis wanna kuulsa Keisre mällestuseks olli walmistud.  Woi siiski mo silm iggale pole üllatas,  ehk kas siis mo suggune tohhib iggale pole julgeste minna; pastlad on meil selle polest wägga head, nendega wöib hästi tassa iggalt poolt läbbi sada, agga mis se ommetige aitab? Jnnimene woib, wöeraö kohtas, kui ta ka üsna palja peaga käib, koggemata keeldud  kohha peale minna; selleparrast käisin ma ikka suremaid ja laiemaid ulitsid möda, kus ka teisi innimesi rohkem nähha olli; agga ka siiski hoia sa ennast, kül mönni kord, kuida sa hoiad, juhtub sul ommetige wahhest ka sämsatust tullema, nago mul tee pealgi kord olli. Ommalt maalt. Ikiaft. Ria seitung könneleb keiserliko kõrguse Suurwürst Aleksei Aleksandrowit- shi reisist, mis ta issi Newüorki seitungist wötnud, nenda: «Keiserlik kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh on 28. Mail wregatt aurolaewaga ..Swjetlana" Rio - Shaneirust wälja, India merresse sõitnud, et sealt ka nattukest India-, Hina- ja Japani male minna. Kuus päewa enne ärraminnikut, olla keiserlik kõrgus omma laewa peal ..Swjetlana" wöeraspiddo  piddanud, kus Brasilia keiser ja ketserina  , kroonprintsessilt omma abbikasaga krahw von Eu, Orleanse prints, Sakseni hertsog  ja mitme rikide sadikud Brasilia maal, temma wöerad olnud. Peale selle, kui priistiko  ollid sönud, Hakkanud tantsmine, mis järrele manöwerit petud. Wregatte olnud issi wägga kennaste ehhitud ja et päewa pallawus  liig ei körwetaks, on warri ülle laewa lae pandud. Enne widdewiko läinud suved küllalised laewa pealt mahha ja keiserlikud sured tükkiv sowinud neile head teed. Kui keiserlik laew Rio-Shaneiro saddamast wälja läinud, olla kõige laewade pealt, mis seal saddamas  seisnud, suretükkide paugud neid keiserlike  auga teele saatnud ja Jummalaga jätnud,  otse nendasammoti ka Brasilia poolt kaldast. Tartust. Õnnetus Emma jõe peal. Tarto uus saksa seitung könneleb, et nende postaurolaew ..Aleksander" 21. Zulil köhto piddi kiwwi otsa läinud, mis jöe põhjas wee maddaluse parrast liig sadamal olnud. Ohto warsi peale kello kahheksat olli Aleksander tormates  Plesko poolt möda Emma jögge Tarto pole tulnud, kus arruto rahwas joe kaldal temmale wasto olli, kui korraga laew ülle kiwwi läinud ja seddawört wigga sanud, et wessi purrinal sisse ajanud ja laew waoma hakkanud. Praego olla ta kaelane wee sees ja otab, mil temmale appi tullakse ja jälle üllestömmatakse.  Kas laewa meestest, kes tal juhhatajaks ehk juhhiks, kegi selle polest middagit  süüd omma kukkile peab wötma, et laew õnnetumaks sanud, se olla alles teadmata; agga praego on ja jäeb sü selle kaela, et wessi liig maddal Emma jões olla, mis ka pu weddo wägga raskendab. Ennamiste kõik lodjad, mis puid Peipsist towad, peawad kaugele  peal pole Tartu linna seisma jäema ja 271