mehed, kes rahwa harimise kallal isamaal ja emakeelel rõõmuga tööd teemad; koolm. konwerentsid, koolm. seminarid,  kõrgemad pois- ja tütarlaste koolid on elule tõusnud, kooli kirjawara on kauniste kaswanud j. n. e. j. n. e. Ungarlane on palaw isamaa armastaja ja auustaja, kannad oma Ungria mütsi nii heaste adra taga kui ka mõnes kõrges auu-ammetis ning muretseb kõigiti selle eest, et ta emakeel ta isamaal õiguses ja auus seisaks.  Aga ometi ei taha ta oma emakeele kasuks kellegile  kahju teha, waid waimuharidus on ta ülem eesmärk. Et Ungria keel Ungria päälinnas Buudapestis, kus palju Saksakeeli räägitakse, täies walitsuses oleks, andis sealne kooli kohus tänawu kewade uue eeskirja, kelle sees nõutakse, et I. (alumises) klassis ainult Ungria keeli õpetatakse ja õpitakse, (muidugi ja iseäranis ka neis koolides, kus laste emakeel Saksa keel on, ja neid on siin palju); 11. künni IV. klassini õpitakse ka Saksakeeli, aga seda pead Ungria keeles tehtama (keda aga need lapsed ei mõista). Nimetatud kiri ütled: „Mõnes koolis õpetatakse Saksakeeli lugemist, kirjutamist  ja grammatikat Saksa keeles; see on halb ja laiduwäärt asi ning peab ära kaduma; Saksa keele asemel pead Ungria keel õpetuse keel olema; Saksa sõna tohib 11. klassis ainult hädakorral seletuseks pruugitud  saada; küsimised ja kostmised peawad igas klassis laps oma emakeeles õpetust peab saama, ja selle järele ei pea Sakslase last mitte Uugria keeles õpetatama  . „ Tõiseks ütlewad Ungarlased, ja seda pangu meie Saksakeele õpetajad tähele, töiseks ei ole see nõudmine  mitte kohane, sest ta punab kull edasi, aga läheb tagasi. Ta tahab Ungria keelt laiali laotada, aga matab laiali laotamise tee eest kinni, sest Saksa lapsed peawad oma emakeele najal Ungriakeelt õppima. Wõi saab sest meie kooli walitsusele küllalt, kui lapsed papagoi wiisi wõeraid sõnu ilma arusaamata lobisema õpiwad? Just Ungria keele heaks peawad lapsed alumises klassis oma emakeeli (Sakste lapsed Saksakeeli) õppima, siis saab waimu har imise körwal, aus pääasi on, ka Ungria keele õppimisele mõistuse najal kindel alus pantud. Kolmandaks käib see nõudmine lastekaswatamise teaduse  ja inimese mõistuse wasta. Kuida wõib laps mõtlema õppida, kui temaga koolis wõerast keelt räägitakse,  mida ta ei wöista? " Kas sell kooli walitsusel Uugriakeele laiali-laotamine  oma nõudmiste põhjuseks wõi ainult wälimiscks katteks niisuguste mõtetele on, nagu nad kahest wiimsest  küsimusest wälja paistawad, jäägu siin arutamata. Küllalt sest, kui lugeja näeb, et ka muial maal headuse  ja tõsiduse wastu wõideldakse. bia keet püha ja kallis, mida ja mille sees iga laps õpima peab. Sellest seletatakse koolis Türgi keelt Araabia keeli ja Araabia keelest. Kooranit lugedes tohib koolmeister mõnda Türgi sõna seletuseks pruukida, aga Türgi keeles kooliõpetuse andmine oleks patt. Niisugune kool ei pane waimu mitte töösse (mõtlema)  ja ei anna tale mingisugust toitu (teadust). Niisuguse õpetusega Türklane ei mõista ega saa õigeste mõtelda. Ta paa on arusaamata asju tais topitud ja seepärast segane, laisk, pöörane. Ta prohweti lipp wõib teda tulesse ja tubasse ajada, sest tal puudub kõik arusaamine ja otsuse tegemine õige ja wale wahel. Mispärast on see nii? Iseäranis ja suuremal osalt sellepärast, et Türklane esimese kooliõpetuse Araabia  keeles saab, mida ta ei mõista. Türklane ei ole mitte Jumalast nii wiletsaks loodud,  kui ta praegu on, ja tema kooli õpetus ei ole mitte sellepärast nii kölbmata, et paremad kooli seadused  ja teadused weel mitte Türgimaale ei ole jõudnud  rännata. Küll tahab ka Türklane parema järje peale saada, küll teatakse ka Türgimaal, kuida Euroopas  koolid Litsemad; aga Türgi walitsus, s. o. sultan oma naiste karjaga ja pasbaadega, ei taha wana seadust muuta, mis neile kabju tooks, ning Türgiriik  on lagunemas. Hiina pesumehed Ameerikas. sl. —VI.) Uugria keeles sündima, et seeläbi lapsed skelle emakeel Saksakeel on) Ungriakeelt rääkima harineksiwad;  selle tarwis peab alumises klassis ainult Ungria keeli räägitama; kooli õpetaja peab waheajal lastega ainult Ungriakeelt kõnelema." Ets kae, pois, missugust keelt Ungarlane oma isamaal Saksa keelega räägib! Seda nlekohnt tahab nimetatud keel mõnes paigas meie maal Eestikeelele wist kätte maksta. Kas on nii? On wist küll, sest „ära on tuntud, et Saksakeelt õppides ka maakeeli lugemine selgemaks on saanud." Siin üks ilmasüüta küsimine: Kuida hüüaksiwad pasunad, kui Eestlased Eestimaa linna koolides sedasama tahaksiwad, mis Ungarlased Buudapestis ülemal tähendatud wiisil nõuawad? Neid nõudmisi kiidab wististe küll iga isamaa poeg Ungrias, mõtleb wahest mõni lugeja; aga ei liida mitte. Küll kiidawad Ungria õpetatud koolm. seda mõtet, et Ungria kellele oma päälinnas kõigiti ruumi ja auu tehakse, aga ülemal tehtud teed selle tarwis laidawad nad lausal sõnal, ja nõudwad, et nimetatud eeskiri wõimalikult pea tagasi tehtud saaks, sest see ei tee nutte üksi üleüldise rahwa harimisele kahju, waid paneb ka Ungria keele laiali laotamisele suure takistuse ette. Nimelt  laidawad nad seda nõudmist esiteks sellepärast, et ta Ungria kooli seaduse wasta on, kelle järele iga Lõppeks palun ma lugejat weel ühe mai kese ja nunn minuga astuda, siis oleme Türgimaal, kus ka kooli peetakse ja „rahwast haritakse." Aga ma ei anna kellegile luba, et ta Türgimaa kooli „Sakalas" nimetatud  P maa kooliga körwu paneb ja mõtteid mõtleb;  seda ei tohi keegi teha! muidu kihutan ma ta poolest teed tagasi. Mikspärast on Türklane harimata ja kasimata, mõistmata ja mõtlemata, rumal ja toores, alatu ja auutu, põlgtud ja pilgatud inimene, nagu iga Eurooplane  teab? Mikspärast on Türklase perekond (familia) ilma kindla korrata ja terwe Türgi-riik lagunemas ? Selle süü juur ja põhi on rahwa harimises, Türgi koolis leida. Ja buda muretsetakse siin rahwa waimuharimise  eest? Türgi lapsed õpiwad koolis lugema ja kirjutama, õpiwad pikad palwed ja mitmed koorani suured (peatukid) otsani paha, aga kõik Araabia keeli, mida lapsed ei mõista. Koolipoip lugemine  ja pähäõppimine on siin taieste mõistuseta ja mõtteta, selge masina töö ; aga kooranit peab ta lugeda oskama ja palweid paast lobiseda wõima, sest kooran on nende püha raamat, mispärast kõik õpetus sellest peab hakka raa ja selle ümber tiiru käima. Et see püha raamat Araabia keeles kirjutatud ja et nende prohwet Mohammed ka seda keelt rääkis, siis on Araa- Kütt sest! Niisuguste kooli- ja keele-õpetuste eest hoitku Jumal meie maad ja rahwast! Kus seda teha püütakse, seal on jõledus ja kurjus paha tegemas. Olgu niisuguste „ suurte tegude" põhjendused ja wabandused  ka kui taht keerulised ja weerulised, neil on ikka see wäikene wiga juures, et nad püsti wale on nii kaua, kui praegune lastekaswatuse-teadus, mis mitme sada ja tuhande aasta sees, mitme sada ja tuhande mõtleja pää läbi üles ehitatud on, õigeks jääb. Kui meie maa kiriku õpetajad ja haritud mehed ka edespidi wana wiisi Eesti koolides Saksakeele waral „maakeele lugemist" õpetawad ja seega tõsist waimuharimist  kinni peawad; kui nad harjunud kombel ikka Eesti Aleksandri kooli wastu sõdiwad, teda rahwa ees „rahwa õnne hoides" jalgade alla tallawad, aga mitte õiglase mehe wiisi awalikult ei seleta, mispärast nad seda teewad: kui nad „ Noori Eestlasi", kelle seast ometi Eesti rahwa bulgas kõige enam waiumharimist leida on ja kes Eesti kanuust kaswades Eesti rahwa elu ja oluga ühes on, ikka põlgades alatumaks püüdwad  teha; kui nad üleüldse Eesti rahwa püüdmiste wastn külmad on: siis tallawad nad seega enese ja oma seisuse anu rahwa ees; siis teewad nad ennast, kas meelega wõi kogemata, waimuharimise ja rahwa õnne wastalisteks. —j—