oleks paljo soowida ja peaks paljo paremaks minema, kui tõelikult oma ristiinimese nime tahtwad kanda ja seda ka olla, mis see nimi tähendab. Mööda läinud päiwil kirjutab üks Eestlane üsna põlastades asjust, mis ta oma silmaga näinud. Ta olla Riast Pernu tulemas olnud, et Pernust jälle Hapsalo minna. Rede, 17. Januaril olla ta ühe suure kõrtsi ette tulnud, et oma loma puhata ja temale  ka nattuke suurust anda. Sisse astudes on aga kõrtsi tuba punnis rahwast täis olnud nenda et istumise ruumi kusagil pole olnud, seepärast katsunud ta mägise läbi ajada, künni wimaks kauba kambri saanud, kus ta ühe waadi otsa peale wöinud maha istuda. Kui ta nattuke aega sääl olla istunud, pidand ta imeks pannes nägema, kui noored tüttarlapsed  üks laas mina teise järele wälja joonud, mis noored mehed neile andnud. See olla ta südame pööritama ajanud, et enam kauem seda pole wöinud pealt wadata, tõusnud üles ja tahtnud minikut teha, aga kui säält wälja tulnud, siis olla ta näinud üht ühe ja teist teise ümbert kini olewad, kõik paari kaupa toas koos ja need olid ometige kõik wallaline rahwas, kes häbelikult ühest teisest peaksid emal hoidma; aga kes paneb mailmale päitsed  pähä, ehk kes parandab haawa, mis juba liig mädanema läinud. Wäga põlastamise wäärt on, et meie aegne noor poli, olgo see meeste-woi naesterahwa poolt, ei mõista oma krooni kanda, nenda et keegi seda ta pea pealt ei sa maha tõugata; kes enast juba wiina orjaks annab, sääl ei ole siis ka muud head paljo enam loota, waid üks ohakas tõuseb teise järele ta südame pöllo peal ja need lämmatawad  kõik head, mis sääl ka weel olnud, ära. Eks ütle ka kiri: joodikud ja abielu rikkujad ning kes kiimalises elus elawad, ei pea Jumala riiki pärima. Talinnast. Laewa õnnetus. Seitung ..Goloö" teab sest kõneleda, et Kuressare linna lähedal laew..Andreas Linnemann", mis sojamaa  puu wiljadega laaditud, Talinnasse pidand  minema, on randa läinud ja arwatakse, et laew ja laadung mõlemad senna paika jaamad,  ega keegi neid säält woi ärapaästa ehk awitada. Ruramaalt. Tulekahjudest, Margustest  ja õnnetustest, mis mööda läinud Detsembri kuul sääl ette tulnud, kõneleb  ..Latw. Awis.: 26. Nowembri! põles Peterthalis üks talomaja ära ja kesk Detsembri kuul Shwardeni koolimaja. 6. Detsembril on Annenburgiö üks soppi - pada äralöhutud ja asjad, mis sääl sees olnud, puhtaks ärawiidud.  Hobuse warguft olnud 17. Detsembril  Uues - Bergfriedes, 19. Jrmelaus ja 24. Oglei maldas. - Aga see kõige naljakam  asi sündinud krono mõisa Garoseni päralt  Lameni kõrtsis. Kaks mustlaste seltsi olnud sääl korteris ja need läinud isekeskes tülisse ja kui sõnad pole jõudnud asja seletada,  siis kutsutud rusikad appi ja nende järele  astunud wemlad platsi, kellega nad siis niikaua ühteteist peksnud, künni mitto neist poolsurnud maha jäänud. Semiteni maldas  on üks sulane mees üht naela otse löönud, haamer olla marre otsast ärakaranud ja löönud  mehe maha. Jälle ettewaatmist tarwis. Maade ostmisest. ..Latw. Awis." on üks wäga suur ja südamelik täno Puhnenist paron Manteufel-Katzdangen, praegune Puhneni  mõisa päris herrale, ja nimelt selle eest, et tema seda wöimalikuks teinud, et tema walla peremehed, iga üks ise oma talv on wöinud päriseks osta. Kuramaa rahwale ei pea see, et paron v. Manteufel-Katzdangen seda teinud, mitte kellegi uus asi olema, maid ta olla enast juba enegi, kui esimene pöllomees ja lahke herra oma rahwa wasto ülestunnistanud. Surma sönumed. Seitung ..Latw. Awis." kõneleb, et Edwahleni õppeta ja, praust Karl Schmidt 4. Januaril ärasurnud. Tema on aastal 1794 Saksenimaal sündinud. Leipsigi  linnas tuderinud ja 5. Mail 1823 öppetaja  ameti paale kinnitatud; nenda on tema siis 52 aastat Edwahleni koguduse pääl, kui truu hinge karjane tood teinud ja Issanda karja tallekesi noore rohu maa pääle juhatanud.  Hobuse w arg ustest kirjutakse hiljemalt  Kandaust ..Balt. Westh." läbi, et need sääl üsna igapaäwaseks asjaks minna ja hobuste  margad nii häbemataks läinud, et ka kirikuliste hobusid enam rahule ei jätta, nago see 31. Detsembril olnud. Mees läinud ki- 52