ta üht puusärgide kauplejat senna tulla, kellega ta kaua ühhe puusärgi parrast kaubelnud ja tinginud; agga wimaks ommetige kaupa sanud.  ..Nende meestega", olla temma, kui puusärgi kaupleja ärraläinud, omma abbikasale öölnud, ..ei woi teistwisi tehha, need on kõik pärris kelmid; kui alles siis nende jure läh? häd, kui surno jubba maeas on, siis wöttawad kahhekordse hinna ühhe puusärgi eest." Wie päewa parrast on ka wannake ommad silmad kinni pannud ja omma iggawese rahho sisse ärraläinud ja on omma abbikasale, peale selle, mis ta olli murretsenud, ka Üht weikest summakest  rahha ja elloaegne pension, jätnud. selts,  annab  ommast minnewa aastasest tööst ja teggemisest  läbbi teadust ja seal seisab luggeda: Üllemal nimmetud 1873 aastal, on se selts 66, k 62 pühha kirja ramatud wälja laotanud. Ülleüldse tunnistab arrokirri, et se selts eddespiddi suremat ja rohkemat wälja laotust lodab, sest et iggal pool rahwa himmo, pühha kirjade järrele näitab, pallawam ja surem ollewad, kui enne. Nenda olla ka Nowgorodi maakonna koolmeistrite seminar koli poisid lubbanud, iggaüks seal küllas, kuhhu kegi koolmeistriks saab, pühha kirja wäljalaotamist ennese peale wötta. Selle seltskonna ümberkäidawad ramatute müad tunnistawad, et kolides ja koolmeistrite konwerentside  peal neid wägga lahkeste wastowöetud  ja ka paljo ramatuid ostetud. Ka olla soldatite seas paljo neid, kes ommale pühha kirja ramatuid ostnud, mis wägga löbbus  kuulda. Mönnes maakonnas, nenda kui: Kalugas ja Smolenskis on maakonna wannemad  sedda wägga kassuliko leidnud ollewad, et pühha kirri rahwa sekka saab wäljalaotud ja olla ka ommalt poolt lubbanud, asja eddasi  aidata ja seltsile selle polest abbiks olla. Se selts on üllepea 11 aastat wanna ja selle aea sees on temma ülleüldse 372,617 pühha kirja ramatut wäljalaotanud, mis siis umbes 33,826 ramatut aastas wälja teeb. Siberimaalt. Kauba hinnadest. Kui oddawad toiduse kraam ja üllespiddamine Siberimaa!, Altai maakonnas on, naewad meie luggejad allamal seisawast turro hinnast Bijiski linnas: rukki jahhud 25 koppikad ja nissu jahhud 49 kopp. puud, ellaja lihha 2 rubla puud, 199 muuna 19 kopp., üks kanna 15 kopp., part 25 kopp., Hänni 39 kopp., puud raswa 3 rubla, puud wöid 5 rubla 59 kopp., kannepi elli 19 kopp. nael; kasse puu süld 1 rubla; puud Heino maksab seal 8 kopp. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist: Keisre ja kroonprintsi reisist, könneleb üks wäljama seitung: NL hästi wanna keiser isse, kui ka kroonprints, on sel silmapilgul, üht nende sure ja kõrge ammeti tallitusse putuwat asja tallitamas,  se on: järrelwatamas ja katsumas, kui tuggewat wägge rahwa seast woib kokko sada, kui sedda tarwis. Wägga römulik olla assi selle polest olnud, et Preisi mõdus, ka teiste Saksamaa ühhendud rikides wägga heamelega  wastowoetud ja rahwas römulikult, omma wäetenistuse kohhust Preislastega ühhes,  walmis on täitmas. Ei suggugi wähhem,  römustada se neid möllemaid kõrgest auustud rigiwallitsejaid, et kõik rahwas ni ühhes meles, ja sel kombel Saksamaa ühhendus  kindlaks jäeb ning soawäggede wäggewus enne kaswab, kui kahhaneb. Sedda on nüüd suur Majestät 11. soawäggede koori läbbiwatamises,  mis Suurhertsogliko Hesseni diwisioni  pärralt, Friedbergis leidnud ja näinud, nendasammoti ka kroonprints Würtembergis, kus iggas paikas köigeparremas tahtmises, kõik wägga hästi läinud. Mis peaks ühhe maa wallitsejale kül weel suremat römo teggema, kui se, kui omma rahwast näeb ühhendud wäes rigi kasso nöudwad ja omma rigiwallitsuse pole hoidwad. Saksa- ja Austriamaa rikide wallitsused, on Hispania wabbatrigi wallitsust, kui õiguslikuks wallitsuseks kinnitanud ja sepärrast siis ommalt  poolt ka savikuid senna saatnud. Nüüd olla Madritist awwalikult telegrahwiga sönnumid  sadetud, kuida möllemad sadikud sure römu ja auustusega wastowoetud ja terretatud  sanud. Nende wastowötmiseks on kõik karnisonid, kes Madritis asset, püssi al olnud 309