tistide ja metodistide seltsid näha. Wloridas pidiwad n'ad oma tööd kül seisma jätma, ehk kül nemad juba aastal 1847 esimest Neegrit oliwad ristinud, aga nägiwad ära, et niikaua kui need waesed orja piitsa al, Jumala riik saal maad ei sa leidma Palju parem lugu on Amerika metodistite juures olnud, sääl saadud  40, VM Neegrit Jeesuse juure kogutud. Aastast 1865 saadik on nüüd kõik Neegrid orja pölwest lahti nüüd ei ole enam kedagit, kes neid piitsaga tööle sunnib; nüüd on neil aega oma eest muret kanda ja wöiwad, kui tahtwad,  keelmata Jumala sõna kuulda. Aga ometige ei ole selle poolest lugu sugugi paremaks  läinud; töö orjusest on nemad kül lahti, aga mitte pattu orjusest. Et neid enne sugugi  ei ole öppetatud ega juhatatud, seepärast teemad nemad ka siis ikka, mis nende kuri süda igatseb ja kässib. Weel on palju, wäga palju riskirahwa armastust tarwis, et nemadki saakfiwad  eluteele juhatatud. Ehk nemad kül kesk ristirahwa seas elawad, ei leia nemad ometige  iseenesest mitte seda teed, mis õnnistuse sisse wiib; seks peawad miösionärid neid awitama.  Omalt maalt. Peruust. Elajate näitusest. Tartu uus saksa seitung ütleb Pernumaalt neid sõnumid  saanud olewad, et Pernu maakonna eesti põllumeeste selts, omas koos olemises, §3. Märtsil s. a. nõuks wötnud, ettetulewal suwel, Pernu linnas, üht elajate näitust ettewötta  ja seda tahtwad nemad nimelt 29., 39. ja 3Z. Juulil teha, kelle ülesandmised künni 1. Juuli kuu päewani peawad tehtud saama. Elajate näituse körwas tahtwad nemad ka piimatallituse  ja muu talurahwa kätte tööde näitust  ettewötta. Peale selle saab üks täielik piima tallituse wärk, Shwartsi mooduse järele,  kõik see näituse aeg ametis olema. Ka peawad selle aea sees mõned kõned mesilinnu loomuse oleku üle peetud saama ja otse nendasammuti  ka Shwartsi piima tallituse üle. Et Pernu maakond karjasmaade poolest kaunis rikkas ja majaperemehed kaunis suured karjad pidawad; seepärast on siis see esimene elajate näitus siin üks wäga suur asi ja wäga soowimise  wäärt, et see õnnelikult ka korda luhaks.  Pernu-P lesku raudteest kõneleb üks auus mees Peeterburgi saksa seitungi läbi järgmise  pealkirja al: Selle pöhjanduseks, kui wäga hädast see tarwiS, et Pernu sadam, Wenemaa  raudteedega ühe raudtee läbi kokku seutud  saaks, ilma, et ise sellest kasu loodaks saada. Ria seitung ..Linna ja maarahwale" wöttab säält, ilma Wenemaa kauba ajamise külge puutumata, aga aina üksi Balti kubermangud  ja nimelt Liiwimaa kubermangu ja näitab, kui puudulik weel siin raudtee asi olla. Ta lükkab suuremad kaubitsemise kohad, nenda kui Peeterburgi ja Ria sadamad körwa ja nimetab  siis nimelt Pernu sadamat teiste wastu. ja ütleb, et Pernu sadam n'agu seks loodud, et kõik maasaagid, mis niihästi Liiwi- kui Plesku kubermangud annawad, Pernu sadama  üle wäljamaale lähäwad. Seda tõendab wäga selgeste, et nüüd, kus ta weel kaugema maadega raudtee läbi pole kokku seutud, milgi kombel, oma kaubade wälja saatmise poolest teiste sadamate taga ei seisa. Enamiste sünnib  see ikka, et kaks kolmandiku selle kubermangu  maasaagist üle Pernu wäljamaale !ä--häb  ja see wiimne kolmandik Riast läbi. Nüüd sest saadik, kui Tartu -Taps raudtee walmis ja rattad sääl peal wurisewad, lähäb ka üks wäike osa Talinnasse. Üleüldse on Pernu siin Balti kubermangu ranna äärtsis linnades, kauba ajamise poolest kaunis kõrge pulga peal, ega seisa poolegi palju suurema ja parema kauba ajamise linnade taga, kuida ta seda aastal  1875, meile selgeste silmade ette paneb, kuida kaubade wäljasaatmisega lugu olnud. Peruust on wäljasaadetud 8,992,533 rubla eest, ja Talinnas, mis ometige palju suurem, 8,086,232 rubla eest, kelle wasto Libau, kus ometige meri pea kõige talwe lahti ja laewad alati sisse ja wälja wöiwad käija, mitte rohkem  kui 5,948194 rubla eest on kaupasi wäljamaale  saatnud. Praegu nähtud wahe, mis nende kolme linna kauba ajamise wahel, tunnistab tõeks, et Pernu sadam üks wäga tulus ja omalik kaubaajamise koht mitte ükspäinis suurema osa Liiwimaale, waid ka tema kulges olewa Plesku 131