seisnud, siis tulle-paaki ja wanna asjade koggo maea. Peale selle, kui keiserlik kõrgus..Kasbeki"  peal priistiko sönud, käinud ta Kertshi kindluse ehhitust watamas ja kello 4 reisinud ta sealt eddasi. (Reg.-Anz.) Kiewist. Jmmelik warguse himmo. Peterburgi saksa seitung könneleb, mis ta Kiewi seitungist wötnud: Üks Lttaastane noor mees olli kohto ees, sest et ühhe kaupmehhe jurest üks paar kummi üllekingi olli warrastanud  ja kohhus mõistis tedda sellepärrast nelja näddala peale wangi trahwi alla. Otse selsammal päwal, kui ta wangist lahti sanud, warrastanud ta raudtee hocwis ühhe kaupmehhel  höbbe task-uri taskust. Ehk kül uri perremees tedda marsi kätte sai, laskis ta tedda hallastuse pärrast, sest st ta tisikuse többes haige ja üsna ärralöppenud olli, jälle lahti. Linna minnes läinud ta ühhe rätsepa jure selle wabbandamise al sisse, ta tahta omma wanno ridid parrandada laska, sealt warrastanud ta ühhe kus ärra; rätsep läkkitanud poisid tedda taggaajama. Warras sadud kätte ja wöetud kinni, seal nõrkenud ta ärra; rätsep saatnud ruttust tohtre järrele, kes tedda jälle hinge ajanud,  wötnud kue ta käest ja kinkinud jtale mönne koppiko tee rahhaks. Selsammal õhtul warrastanud ta ühhest eesttoast ühhe pallito, sanud agga jälle kohhe kinniwöetud ja kohto kätte antud; kohhus põlle tedda wastowötnud, waid öölnud: se ei maksa ühhe sesugguse haige innimesega sedda tülli ettewötmast ja saatnud tedda piddalisse. Senna minnes olla ta wahhe soldatid pallunud, tedda lubbada trahteri peale sisse minna tee-wet j oma; seal warrastanud ta kolm salwrättikud ärra. Piddalis olla ta omma wodist wälja ronninud ja sedda lussikast,  kellega rohto sisse antud, ärrawarrastanud  ja kaks päwa pärrast sedda olla ta ärrasurnud.  Pärrast temma surma olla temma peapadja seest üks kojutud müts ja kaks ninnarättikud  leitud, mis ta ka olla warrastanud. Wasfilfurskist. Lühhike rööm. Kui pikkalt woib selle rööm kesta, kes sedda issi meletumal wisil prugib. Nishni Nowgorodi kubbermangus, Wassilsurski linnas olli ühhe pukaupleja poeg ni õnnelik, wimase wöido lo- simiss aeal, I. Septembril, 4VDW rubla wöita. Õnnelik wöitja olla sure römuga senna reisinud, kus rahha wäljamaksetakse, omma pilleti ette näitama ja rahha wastowötma. Peale selle, kui rahha olli katte sanud, olla ta m rohkeste sedda manna kibbedat märjukest wötnud, et kui agga häddast olli kojo sanud, ka surma ingel omma wikkatiga tagga olnud, niitnud tedda kui närtsind rohho liblekest mahha ja kõik se suur summake rahha jänud ta nore lcsse ja manna halli issale. Siberimaalt. Ellajate katko többest. Irkutski linnast kirjutakse sealatse kubbermango seitungi läbbi, et ellajate katko többi aastal 1870 wagga suurt kahjo teinud. Nelja makonna  kahjo olla, kokko arwatud ja se tehha peale kahhe miljoni höbbe rubla wälja ja pool sest hinnast tulla Balagani makonna peale üksi; ka järgmisel aastal on seal jälle sedda tobbe olnud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kes peab aujärge parritna? Nüüd uemal aeal on seitungidel Braunshweigi troni pärrimise asjust paljo jutlustada  ja küssida. Enne Prantsuse-Saksa södda, aastal 1870, on Braunshweigi minister  von Kampe ja Braunshweigi poolt kinnitub  Preisi sadik, kes Oldenburgis asset, süllani  enneste wahhel mahha teinud, kus sedda hertsogile kohhuseks tewad, ennesele Saksama wallitseja würstide suggust troni pärriat wallitseda  ja sellega saab siis endise Hannoweri wallitseja sugguselts körwa lükkatud. Nenda nago wastotenistuseks on Preisi rigiwallitsus  ennesele kohhuseks teinud, mitte selle wasto seista, kui üllemal nimmetud printsidest  kegi wallitsetud saab. Zättab agga Braunshweigi wallitsew hertsog sedda enne omma surma nimmetamata, kes temma troni pärriaks peab sama, siis peab H ohen z õlle  ri suggust Braunshweigi troni pärna tullema.  Mis praego ööldud, annab tunnistust, mikspärrast würst Bismark ses asjas ni rahhulikult  seisab, egga suggugi sellega ei te teggemist;  ta teeb nenda, nago ei puduks se assi 337