Perno Postimees ehk Näddalileht M 25. «878 22"^ sPärnus, reede 9. Juunil.^ aasta. Pärnu Postimees tuleb nädalas ükskord mälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat mälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pärnus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Kuulutuse kulud on S kopikat rida pooleks jagatud poogna külje pealt. Sisu: Üheksa pääwa kuningaana. Omalt maalt. Pärnust: Elaw aealeht. —> Eesti Aleksandre kooli asjust. Awalik täädus kõigile. Kuura maalt: Kooli asjust. Peeterburgist: Ülem söawäe juhataja kindral Todleeben. Hää tegu. -- Pärsia shah. Noored arstid. Wiltu mõte. Wööralt maalt. Ameerika maalt. Saksa maalt: Keiste teisest laskmisest. Uuemad sönumed. Kiriku sönumed. Kirja wastused. Intressi paberid. Kauba hinnad. Täädaandmised. Tellimise täädaandmine. Need, kes „Pärnu Postimeest" ehk weel poole aasta pääle, see on: 1. Juulist kuuni 31. Deetsembreni, wötta tahawad, maksawad postirahaga 1 rubla, ilma postirahata  65 kop. Lehe wäljaandja. Üheksa pääwa kuningaana. (Edasi minek.) Johanna poole hoidjad pidasiwad ka nöuu, mill wiisil ähwardawat häda ära pöörda wöiksiwad.  Warsi koguti söawäge kokku, et seeläbi  oma wastalise wöimust wähendada. Aga kes pidi nende ülemaks juhatajaks saama? Kswal graaf Arundel soowis Northumberlandi  härtsogi söawäe juhatajaks, sest seeläbi wöis ta teda kodust wälja saata ja tema kurja ettewötmist, Mariiat wangi wötta, ära keelda. Ta andis nöuu ja ütles: ..Northumberlandi härksog peab söawäe juhatajaks hakkama; temal  on need maakohad juba tuttawad ja rahwas  kardawat teda tema walitsuse pärast. Juba ta nime kuuldes hirmuwad tema wastalised  ära ja saawad taganema." Nimetatud  härtsog wöttis selle kawala mehe nöuu wastu ja hakkas söawäe juhatajaks; sest ta arwas oma minit hää inimeste warju alla jääwat. Aga pidi seda siiski südame waluga wiimaks näha saama, et teda petetud oli. Juba tema wäe wälja minek ei näitanud suurt lootust kaswatawat. Küll oliwad suurtsugu mehed tema saadikuks, aga need oliwad enamiste  kõik ohwitserid ilma soldatideta ja isandad  ilma saadikuteda. Mis wöidu lootust sääl wöis olla? London'i linna kodanikud waatasiwad kartlikult tema paale. Ühtegi önnesoowi  ega röömuhoiskamist ei kuuldud rahwa  suust. Härtsog sai nüüd küll aru, mis-