sinud, on ka nüüd hiljoti Uugsburgi linnas käinud, kus tedda sure romo viskamisega wastowöetud  ja terretud. Raekoja peale minnes olla pürjermeister Fischer temmale wastotulles  üht könnet piddanud, kus ta nimmelt sest olla könnelenud, kuida selle wimase söa labbi, mönni assi Saksamaal teiseks ja parremaks läinud ja kõik üksikud rigid Saksama külge nenda seotud, et teised wäggewamad ja nende himmulised rigid neile ennam kahjo ei sa tehha. Römustawad selle ülle, et Saksama ni wäggewaks  ja kuulsaks sanud. Kroonprints tännas  lahke wastowötmise eest ja ütles: „Jgga sönna peale, mis Teie, pürjermeistre herra, Baieri ja Saksa rigi kohta ollete räkinud, ütlen minna: Jah se on tossi! Zgga weike riik peab hoitud sama, ja nende kokko hoidmine  annab rigile wägge ja jöudo. Meie olleme  suurt asja teinud ja ma pean sedda ennesele  sureks auuks, kui Teie wapra söa-meeste üllem pealik söas, sedda tunnistust anda, kui paljo Baieri meeste waprus on awwitanud snneliks wöitusi wöita ja waenlasi taggasi lüa ning wangi wötta. Et Teie truid Baierlased  ka ühtlase truid Sakslased ollete, ollen ma Baieri maal iggal pool leidnud, mis mo süddant wägga römustanud ja ma ei tea, egga  woi muul wisil omma süddame römu akõrvaldada  ja tõendada, kui selle römo viskamisega:  ..Suur Majestat, Baieri kunningas Ludwig, ellago kõrgest!" Jtaliamaalt. Wannast paawstist. Zubba sedda jutto on ammugi kuulda: Roma  linna wanna paawst ei tahha jäeda, se olla temmale liig rojane ja mis läbbi? aina se läbbi, et lemmast ärrawannetud mees, kunningas  Wiktor Emanuel, omms wallitsust Roma linna pannud ja isse ka seal käinud. Nüüd olla ta köwwaste ettewötnud, sealt Välja  kollida, agga kuhhu? on weel teadmata. Kõik ommad kallid ja nendasammoti ka pühhad  asjad, on ta wannake lasknud kistide ja kastide sisse pakkida ja Znglismale wia. Tahhaks  ta tänna üht suurt ja pühhaliko tenistust  piddada, siis ei woi ta sedda mitte, sest et temma ehted käes põlle, mingo enne Inglismaalt  toma ja otse nendasammoti ka temma  pühhad kirriko asjad, kõik on seal merre tagga. Ei tea, kui manna Napoleon meel Parisis õlleks, kas sedda siis õlleks sündinud. Uemad sönnumed. Pernust, 6. Septembril. Eila lõuna, na kello pool kaks tulli Liwima kubberneri herra paron von Wrangell meie linna, siit kohto ja muid asjo järrel watama. Warsi peale selle, kui ta sia olli tulnud, sõitis temma  esmalt saksa kirriko, sealt wenne kirriko ja wimaks ka ma kirrikusse sedda watama. Peale selle olli aulik kubberneri herra selsammal  päewal parrast lõunat meel piddalis., waeste laste kolis, waestemaeas ja ka gümnasiumi  ning üllema tüttarlaste kolis käinud. Kello nelli olli kaupmeeste sui maeas ehk salongis  lõuna sömaaeg, kellest kõik suremad mehhed ja linna wallitsejad ossa wötsid ning parrast söma jäid kõik meel pikkem aeg senna. Kuida kuulnud olleme, tahhab aulik kubberneri  herra tänna meel ueste gümnasiumi, üllemat  tüttarlaste koli ning ka elementar kolid läbbi käia ja wift ka kohtud ja kollegid, sest kuida kuulda, tahhab ta Home jubba jälle eddasi  sõita. Ah, praego piddime unnustama, olla ta ka eila pärrast lõunat meie prii tullekustutajat  kommandut üllewadanud. Selle ku hakkatusega läksid ilmad willukskradi  klaas ei jõua ennam kesk päewa aeal kümne kradi jure tõusta ja ösel põlle rohkem kui üks ehk kaks kradi soja ja meie suwwe wöerad näitawad sojemat kortert otsima läinud  ollewad. Muido ei põlle meil ilmade ülle kaebada, on kennad ja illusad. Kuida kuulda, olla meie raudtee, mis siit Willandisse, Tartusse ja sealt eddasi Pleskusse peab minnema, rigi wannemate polest kinnitad.  Mis siis nüüd muud, kui hakkako töösse. Riast, k. Septembril. Tarto kolide makonna  üllem wallitseja ehk kurater, töösine rigi  nöumees (wirklicher Staatsrath) v. Gerwais,  on omma wäljama reisist taggasi tulnud  ja omma ammeti wallitsuse ohjad jubba jälle ennese kätte wötnud. Berlinist, Zl. Augustil. Kolm keisert lahkusid tänna koost ja iggaüks läks omma ko- 299