wad senna kuuni surmani jääda ning wabalt iga sugu ametit pidada ja enda kasuks tööd kha. Wäga kiidu wäärt ettewöte. Annaks  Jumal aga edenemist. Wõõralt maalt. Saksamaalt. Würst Bismargi politiika.  Saksa riigis elawad küll suuremast osast kõik Sakslased, kes muidu wälja poolt ehk küll wäga häästi kokku fünniwad ja ühte moodu wälja nättawad. Aga. mõtetega on neil asi wäga mitme kesine. Parteisid on sääl paragu nii mitu, et n'ad wahest isigi õieti aru ei saa, mis n'ad tahawad ehk kuhu kaänawad.  Sääl. on wanameelelised, wabadmeelelised,  kiriklased, sotsiaaldemokraatlased j. n. e. n'agu meil rätsepad, kingsepad, sadulsepad,  puusepad, raudsepad j. n. e. Iga partei  katsub muidugi omalt poolt nii palju kui jõud kannab, mehi parlamendi liikmeteks walitseda,  ja säalt see siis ka tuleb, et parlamendi  liikmete walitsemise aeal terwe Saksa riik otsast otsani ülemaga keerlemas ja pöörlemas  on, täada muidugi, et teist moodu see ei wöigi sääl maal olla, kus asjad nenda saetud  on, et iga mees omalt kohalt wöib pisut  ka riigi walitsusest osa wötta. Parlamendi  liikmed lööwad omal kohal. niisama mitmesse liiki ehk parteisse n'agu rahwas, kelle poolt n'ad walitsetud saiwad. Wana agar, libe diplomaatikas ja politiika meeste pää würst Bismark, mängib sagedaste parlamendi  ja parteidega, n'agu mõni pisuke Mann' oma mängu kanniga. Kust poolt parteist ta näeb endale käes olewal tunnil enam kasu tulewad, selle poole hoiab ta kindlaste senni, kui tuul jälle teisele pöörab. Kui parlament aga mitte otse tema pilli järele tantsida ei taha, sääl lastakse siis warsi wanad liikmed lahti ja walitsetakse uued. Ammu see alles oli, kui wana Bismark käte ja jalgadega kiriklast?  partei wastu sõdis. Aga praeguses parlamentis loodab ta endale Rooma õnnistuse  wäel kiriklast? poolt suurt abi saawad ja on seepärast nende suur sõber. Muidugi tääda, peab ta omast endisest politiikast palju maha kiskuma ja kiriku mustadele mitmes tü- kis järele andma; aga mis Bismark sest kuulab,  kui ta aga oma tahtmist saab. Kahekordne  keisri pääle laskmine ajas asja nii kaugele, et Bismark sotsiaql - demokraat wastu uue ja muidugi käreda, saaduse malja arwas, mis parlamendile tahab ette pauna ja ära kinnitada lasta, ja sinna juure lähebgi Bismargil ülewäga kiriklaste kaas tegemist karmis..  Selle uue .saaduse esimene paragrahw keelab kokku käimised ja kässib, et kõik seltsid, kus sotsiaal-demokraatlaste õpetusi wälja la eitatakse  j. m., peawad kinni pantud saama. Teised paragrahwid kasimad, et politsei peab kõik sotsiaal-demokraatlaste kassad ära wötma.  Nende trüki kojad kinni panema ja kirjad  ära hukkama. Bärliini saab üks ülem walitsew kohus asutatud, kus üheksa liiget koos iStuwad, aga wiis nende seas kohtu isandatest  walitetud mehi on. Selle kohtu soowimist  peawad kõik teised kohtud täitma ja aeawiitmata tema küsimiste pääle wastust andma  j. n. e. Üleüldse on see uus saadus nii wali ja käre, et seda kuuldes juba terme Saksa maa n'agu ehmatama lõi. Et narride sotsiaal-demokraatlaste hullustamised taltsaks tehtud saamad, selle wastu ei ütle küll keegi, aga Bismark ei soowi ju mitte üksi neid taltitseda,  maid prii meelt ja wabadust ka täitsa kammitsa panna, selle nõuus ei saa wabameelelised  ammugi olema, aga mustad kiriklascd seda enam. Ja nende pääle paneb ka nüüd Bismark oma lootust. Tema wöidu pärast peame meel täitsa kahe wahel olema. Austria maalt. Saa! on ikka weel Bosnia ja Hertsegowiina maakondade ära wötmise kallal hullamist, kära ja tüli küllalt. Kahju küll, et Bärliimi rahu lepingu kingitus  Austriale nii palju pääwalu teeb; aga eks n'ad öpi nüüd täitsa tundma, mis mehed naabrid  Türklased õige on. Mis wöetud peab saama, saab ka wöetud. Aga waeste soldatide  waew ja weri, mis Bosnia ja Hertsegowiina  mägedes jälle Jumala muidu praegu ära walatud saab, ei saa küll wist mitte Euroopale  aiteh ütlema. Aga kes praegusel aeal palju selle pääle waatab! Enne weel, kui see leht lugejate kätte jõuab, on wist Austria ja Türgi wahel Bosnia ja Hertsegowiina ära wötmise leping alla kirjutatud. Ja pangu 285