mid käskusid, mis 6. Julil 1748/ ja 18. Mail 1762 antud, ueste mele tulletada ja sedda, mis siin allamal luggeda, kõikidele täitmiseks teada' anda. ,K) Jgga krono-ehk pärris-möisa herra, wallitseja  ehk opmann,Deäd omma walla-rahwast, ja issiärrams Leid, W küttiD ehk süssa põlletawad,  karjaHoidwsd ja muud metsa-tööLtewad,  kõige tössidusega ja köwwaöte nomWG tullega holega ümberkäia, ja iösiärrgnis karja hoidjatele kinnitama, et nemmad karja-tuld metsast  emale peawad üllesteggema, ehk kui st kohha ehk paiga parrast ei sünniks, siis peawad sedda holega tähhelpannema, et metsa pöllemist keelda; ning kui sest kohhast, kuhhu nemmad karjatuld  üllesteinud, ärralähhäwad, et sedda kõige holega kustutawad, sest et, kui sedda teggemata jätwad, kange karristuse alla langemad. 2) Küttist pölletamist jure peawad ni hästi mõisad kui ka wallarahwas ni paljo innimesi, kui tarwis, labbidate, kirweste ja pangedega wäljapannema, ja senna kus karta, et tulli laiale woiks minna, enne kui küttisid pöllema südetakse, krawi leikama. Ei pea ka mitte küttisid  kange tulega pöllema südetama; agga need, kes sedda ommetige peaksid teggema, kui ka kül kahjo ei õlleks sündinud, sawad, kui sedda teada antakse, teistele tähhendustks, köwwaöte  trahwitud. Kui kütti st d pöllenud, ei tohhi siiski kõiki mehhi arralaska, waid peab, et köikipiddi tullekahjo keelda, wahhid Ni kauast ööd ja päwad jures petama, künni lomus taieste kustunud. Z) Et se saggedaste juhtub, et suwwel kuiwal  aeal, püssi-laskmise läbbi, metsa pöllemine sünnib, mis ei saaks ollema; kui selle jahhe seaduse järrele saaks tehtud, mis kubbermango wallitsus 11. Oktobril 1815 kulutanud, mis ka krono-möisadele seaduseks peab ollema, ja kui need agga lindu ajaksid, kellel õigus ajada, ehk nende käest, kelle piris ehk ma peal nemmad ajawad, seks lubba sanud; sest peawad siis kõik ja iggaüks kõige holega selle jahhe seaduse järrele teggema, ja krono metsa herrad ja metsa-wahhid köwwaste selle ülle watama, et ükski sedda õigust ei prügi, kellel sedda ei olle, ehk kellel sedda tehha lubba ei olle antud, ning kui sedda peaksid juhtuma leidma, sest kohhe omma wannematele teadust andma. 4) WaMstwa sinatst ukasi järrele, mis 9. Augustil 1800 antud, MWe M teekäiatel egga neil, kes lojukst-kaup^MM-GaWad, keeldud,  metsades petamast ja tuld üllesteggemast; ommetige ei tohhi teekäiad sedda 15. Aprillist künni 15. Septembri ku päwani mitte ö, waid agM päma. aeal tehha. —Neist kes parwede-, wenllede.-- padidega wet kaudo kaiwad ja Metsa liggimmAMaele lähhäwad, on kül lubba ösegi tuld üllestehha, ommetige tarwitawa ettewaatmisega,  st on, peab tähhel pantawa, et tulli mitte liggimale kahte sülda kassuwast ehk tüle-murro metsast ei sa üllestehtud, et se koht mitte kaugel teest ei olle, ja enne khteHrohhust  ja mis sellesarnane, puhhastud sWb, et tulli mitte emamale ei saaks minnema, ning ka, et kui teekäiad sealt, ärralähhawad, tulli köigk holega ärrakustutud saab. Agga kui selle läbbi tullekahjo peaks sündima, siis peawad metsa üllewaatjad ja koggokonna kohtomehhed süallusid,  linnades politsei-kohtule, ja makonnades silla-kohtule üllesaudma, et nisuggusid kinni wötta ja kohto alla sata. 5) Kui metsas tulli peaks sündima, siis peawad need, kes sedda essimesest näggewad, ehk seal kõige liggimail ellawad, jalla pealt ' liggimaid rahwast tullekustutamisele appi kutsma,  ja sedda wibimata liggima kohtomehhele teada andma, kes kui seatud trahwi eest tahhab hoida, kõik ümberkaudo ellawat ja koddo ollewat  tallorahwast wibimata kokko peab kutsuma ja nende abbiga tuld püüdma kustutada. Kes selle ipasto teeb, langeb 50 rubla trahwi, ja kui temma talloinnimene, 10 pari witsa nuhtlust alla. 6) Se kohtomees, ehk kes ial tullelahtisamisest  esstmesest teadust sanud, peab seddamaid mõisa parriswannema, rentherra ehk wallitseja jure keddagit saatma ja temmale sedda hädda teatama. Kui mõis krono-möis, siis peab rentnik, ehk kes rentniku assemel wallitsemas', sasa rubla trahwi al, kohhe tulle jure minnema; agga opmann ehk mõisa kubjas aeab kõik walda tullekustutamisele wälja, üht aego igga ühhele kinnitades, kirwid, labbidaid, pangest' ja muid tarwitawaid riisto ja abbinöusid jure wötta, ja peab ka issi seal ollema, ja selle peale Matama,  et rahwas kõige hole ja tuld kustutab, mikspärrast, isstärranis, kui tulli 146