Perno Postimees ehk Näddalileht i«7K LlneS sPernnS, neljapäew 4. Nowembril.^ aaMa Ses lehhes seisad : Ria teise näituse peale widud maa saagid, riistad ja. massinad. Ommalt maalt: Pernomaalt:  Tublid wallawallitsused. Riast: Tarto surest kolist. Suurwürsti reisist. Nekrudi wõtmisest.  Õnnetusest.  Tartüst: Sowimine. Tallinnast: Surma sönnnumed. Kolerast. Libawist: Hantwärki selts. Peterburgist: Ülleüldsest wäetenistusest. Ellasate többest. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Mõnda.  Prantsusemaalt:  Rigi asjust. Kele pudus. Jtaliamaalt: Wanna paawst. Uemad sönnumed. Ria teise näituse peale widud maa-saagid; riistad ja massinad. Selle peal kirja al piddas Perno-eesti pöllomeeste  seltsi lige ja sadik 18. Okt., seltsi koos ollemises allamal seisawat könnet, mis Postimees  ka na körwalt kulis ja katsub sedda ka omma  söbradele luggeda anda; sest et seal ka tõeste üddi sees olli, mis igga pöllomehhel maitseb ja temmale kossumiseks wägga hea on. Kuulge siis, mis ta könneles: Et neid asjo senna igga piddi rohkeste olli kokko todud, woib kül iggaüks issiennesest arwata; agga wägga sure kurwastusega piddime  tähhelpannema, et weikesist pöllomeestest ni wägga pissut maa-, ja karja saaki, riisto ja massinaid senna olli widud. Sest weikese maa pollomeestel on ja wöiwad ka, otse nendasammoti,  kui sure pöllomaa meestel, head pöllo- ja karja-saagid olla, mis näitusele kölbawad.  Otse nendasammoti olli neid endid ka wägga pissut näituse peal nähha. Nägime siis esmalt saagidest. luusto ja wöid, mis meie armsad eesti perrenaesed kokko lönud, ja walmis teinud, ei olnud eesti perremeestest mitte näituse peale widud, ei tea kas kartuse woi mikspärrast; agga ommetige wöime öölda, õlleks meie eesti wöid issiärranis, mis metsa perredes tehtud, julgeste teiste körwa wöinud panna, sest se mis seal olli, ei olnud ammugi weel ni hea, et eesti wöi temma körwas õlleks prukinud häbbeneda ehk punnastada. luusto teggemine  on kül meie jures alles wägga tundmata assi, agga eks aega möda asjad lähwad; ommetige  ni paljo on tossi, kus rohkeste karja woib piddada ja kus pima mümine mitte kassolik  ei olle, on juusto teggemine kassulik ja tullus ja sadab karri ta perremehhele head kasso. Wilja-seemnid olli mõnda suggu ja seltsi, nenda kui: rukkid, nisso, odre, kaero ja ernid;  nendasammoti olli ka mitmest wiljast jahho ja tango nende körwa pandud. Pöllomehhel olgo teada, et sagge wilja seemne wahhetamine wägga kassulik ja tullus,