Weodrownaz Suurwürstid Sergei ja Paul Aleksandrowitsh, Oldenbargi prints Peter ja paljo muid suri ja auuammetites õllemaid mehhi.  Peale selle, kui Keiserlikud wamili liikmed suurt küllalist, sure aupakliku ja süddameliko armastusega ollid terretanud, laskis suur Majestät  seal ollewat söamehhi, kuida se wanna pruuk ja wiis, omma tempusi tehha ja siis teggi ta omma wanna onno, kõige nende suurte meestega, kes keiserlike maea lähhemas tallituses,  tuttawaks. Raudtee howist, künni keiserliko  talli lossi jure sedda arwatakse wersta maad olli se ulirs, kust sured Maje  tatid ühhes lahtises töldas läbbi sõitsid, wägga kennaste ehhitud. Meie weikene ruum ei anna kõik sedda, mis seal weel olnud, selgeste wälja räkida, waid ütleme agga nipaljo,  et uhkust ja illo ning rahwa römo on iggast kohhast wälja paistnud. Selle wahhe aea sees, kui sured Majestätid raudtee jama? maeast künni keiserliko talli lossi jure sõitnud, on Peter-Pauli kindlusest 21 kord kõige suretükkidega  korraga lastud. Keiserliko lossi ees on Preobrasenski karderüggemendist üks kompagni  auu wahhiks pandud, kus jälle sured Majestätid Preisi rigi lautoga sanud wastowöetud.  Peale selle terretamise seal, läinud sured Majestätid ja nende liggisöitjad keiserliko lossi, kus pärrast keiserlik wamil Keisre Herra jures löuna-söma-aeaks olnud. Ommalt maalt. Pernust. Pöllomeeste seltsi koosollemisest.  Perno maakonna eesti pöllomeeste seltsi koosollemine olli pühhapäewal, 22. Aprill  l, parrast lõunat, Pernus wanna tuttawa kohha peal. Kas seal könnet petud ja mis ülle petud, sedda põlle meie mitte teada sanud, sest et muud tallitused meile ei lubbanud, sest koosollemisest ossa wötta; nipaljo agga teame, et wägga pissut seltsi liikmed olli kokko tulnud,  ja et se neil wimane kord olnud, seal kortris koos olla; peawad tullewaks kokkotullemise  päewaks ommale uut kortert murretsema. Otse kuida se ennamiste ikka on, et ühhe hea ja lullusa asja hakkatuses eest otsa paljo suga selle poolt; agga parrast teoga ärrajuh- tuwad, ning aeg aealt sest emale jäwad, nenda  ka siin: süddame külmus ja tuimus kissub üht liget teise järrele seltsist wälja; noh, parreni  on ka, kui surnud liikmed ühhest ihhust emale jäewad. Se põlle ka meie assi, sedda nimmetada, kui paljo liikmid hakkatuses olli ja kui paljo neid praego weel järrel on; sedda arru woib eestseisus neile anda, kes sedda teada sowiwad. Meie sowime agga süddamest seltsile  õige rohkeste ellamaid liikmid jure ja et ta, kui kenna wiljakandja puu rohkeste wilja wöiks kanda ja pitka sammudega eddasi astuda.  Pöllomeeste seltsid peawad armastuses tööd teggema ja puhhast ning head semet rahwa  sekka wälja külwama, ja nenda neid tarkuse  teel hea eestkuju läbbi eddasi röhhuma. Riast. Õnnetus püssi läbbi. Se olnud 17. Aprilil parrast lõunat, et üks öppipois,  E. W. ühhe kue raudse püstoliga (Revolver)  mänginud ja püstol lahti läinud ning kuul teist öppipoisi W. J., parremast küljest hawanud. Senna kutsutud tohter, olla hawa kohhe kinni siddunud ja siis sanud ta piddalisse  widud. Eks põlle sest jubba küllalt rägitud ja ööldud, et sesuggufed riistapuud kellegi mängo riistad põlle, ,agga kes wöttab sedda kuulda!? Eks põlle jubba kül õnnetust püsside läbbi sündinud, mitto ka enne aegist surma sanud? agga weel ei olle teised targaks sanud ja ettewaatlikumaks läinud! Olgo se neile jälle öppetuseks! —Ei pea kõiki uskuma. Libbe keel ja pettis meel ööldakse sadanast ollewad, ja kes neid prugiwad, peawad ka temma sullased ja ümmardajad ollema. Pange tähhele kuida luggu selle polest Rigas hiljoti olnud. Lahti lastud soldat Peter Pakalneek läinud 17. Aprilil,  enne lõunat kotto wälja, naene jänud lapsega  kojo. Warsi selle järrele tulnud üks tundmata  naesterahwas senna ja öölnud Pakalneeki  uaesterahwale, et ta meesterahwas olla tedda pallund senna tulla ja sennist lapse jure jäda, künni ta naene turrule ta jure tulleb, tal olla häddast tarwis middagit öölda. Ilma wähhema aja wiitmata pannud naene walmis ja ruttanud turrule. Mehhega kokko sades, olla ta kuulnud, et mees keddagit põlle saatnud;  mollemad ruttanud warsi kojo, agga 145