se teada, et wanna seaduse seshobbusedrautamisest  ei teadnud ja sel asal Zi olnud sedda ka taervis, sest siis ei olnud weel rusitud maanteest,  waid kõik sesuggused, nago meie külla wainute peal, kust külla karri läbbi käib, waid hobbuse rautamine on umbes nelli woi wiis sadda aastat parrast Kristust peale hakkanud.  Enne wannal seal o!W hobbuste perremehhed,  ! isstärxanis tallisel aeal neile suKad jalga tõmmanud ehk mässinud nartsud ümber jalge. Et se waidlemata tossi, et wanna aegne rahwas ei hobbuse rauast eggü raudseppast middagi ei otte teadnud, tunnistab se, et ei kreeka egga laddina keles neid nimmesid ei Me leida. Enne hobbuse xautamise pruki, se on: enne kui neile rauad alla lodud, on neile essimese  ja teise saea aasta sees pärrast Kristust  tallad rihmadega jalge alla seotud, mis hakkatuses penikese jurikatest, wisade modi olnud  tehtud, agga kui ollid nämud, et need kaua ei olle wästo lönud, siis hakkatud neid rauast teggema, künni wimaks selle mõtte peale ollid tulnud, neile räudi alla tehha laska» Wanna ennemuistse nimmega nimmetud „Roma  wäljade" pealt on sesuggustd ennemuistsid hobbuste kingo leitud, mis.omma moduse ja näo polest wanna asjade uriatele mõnda pea murdmist teinud, essiotsa piddanud nad neid lambideks ! Sesuggune arruldane leidus näitab ülleüldse sedda könnelewad, et hobbustel ka mitte allati sesuggused kingad rihmadega jalgas  ei olle olnud, waid agga üksi siis, kui nende kahjad jubba wägga ollid ärra kullunud  ehk kui sedda wahhest karta olnud. Teist modi hobbuse raudi ei olle wannal ennemuistsel aeal mitte tuntud; ei olle sedda ka leitud, kui wahhest mönni hobbuse kehha terwelt maast ülleskaewetud, mis kõige kannustega  ja mis weel senna putuwad, mahha ollid maetud. Wanna aegse asjade koggo kambrist  on ka wanno hobbuse raudi leida, mis selle nimme al „Roma-rauad" tuttawad; agga need sammad sawad ka wägga saggedaste ~Rootsi-rauad" nimmetud ja se nimmi õlleks neil pea ommalikum, sest et nad omma moduse  polest wägga nendega ühte käiwad, mis üks Rootsi sep ommal maal, kui meistriks tahtis  hakkata, meistre tükkiks piddi teggema; nad on agga paljo wähhemad, kui hobbuse rauad, wist on nad koorma kandja eeslitele tehtud, sest üks koorma kandja tarwitab ennem  rauda alla, kui ratsa hobbune. Kuida ettowisid, kombed ja kele murded igga!  maal issi wisi, nenda on ka hobbüste rauad Ühhel maal sedda ja teisel teist mõdust ennestele  Wotnud. Präego on: Inglastel, Prantslastel  ja- Sakslastel, iggaühhsl issi modi hvbbuste  rauad» Inglaste! ja Prantslaste! lahmad  pea ühte, agga Sakslaste! on koggoniste teised jn neist on ka meie seppad neid öppinud  teggemK. Mis modi meie hobbuste rauad ja kuida nad al seisawad, on jo wähhema kui lapsel teada; meie aea! ei seota neid ennam rihmaga alla, maid samad naeldega kowwaste alla lodud ja peab kaunis tark sep ollema, kes head rauad tehha ja hästi alla lüa mõistab; igga raua raiskajat ei sünni meel. hobbuse rautajaks  nimmetada, egga seks pruklda; rikkub agga hobbuse jalgo ja muud midbagi. Kui mitto hobbust on rautamisest miggaseks janud,  mis parrast nnddagit wäärt ei slle; sest sedda peab üks sep felgeste teadma, kui süggawaste  ta naela woib sisse lüa, et hobbuse jalg naelatuh ei sa.. Manad ei tohhi ka liig sured egga liig weikesed olla, maid parrajad hobbuse kabja järrele tehtud; ei tohhi ka kiwas  olla, maid nenda, et ta just nenda jalla alla pgssib, otse kui höweldud laud teise peale, muido lahmad lima terrad raua ja kabja wahhele  ja se on pahha ja panneb hobbust lonkama,  ning rikkub temma kabja kasso. Hakkatuses olleme jubba sest könnelenud, miksparrast peawad hobbused rautud sama ja mis kasso ehk kahjo sest on, kui neid rautamata  prugitakse. Nimmetame sedda siin meel kord, et parrem mele jäeb; sedda on nihästi sui kui talwe tarwis ja allati wahhepiddamata; sui köwwa teede ja kalme libbeda jea ja lumme  parrast. Agga pallume mitte pahhaks panna, kui ütleme, et meie armsa Eesti-rahwa  seast meel saggedaöte hobbustemehhi leida, kes ommast ellajast ei holi, sui tedda koggoniste  ei lasse rautada ja talwe nürrida rauadega  prugib, mis läbbi waene ellajas, kes omma hadda ei sa kaebatud, kibbeda wallo sees peab käima. Kust tulleb se, et mönne meie tallo hobbuse kabjad laiad, maddalad ja 146