abbiks andnud, et MäggWMtdfel kombel , sest et headus ja tassandus middagi pMe maksnud,  neid rahhule sundida, sanud issi kyM shandarmide ja politsei ammetnikudega ärratappetud.  Nenda on siis Hispania asjad pea laest jalla tallani raiskus, egga põlle sedda otsa ärranähha, mi! need ükskord sawad parremaks minnema. Danimaalt. Kosja jutto. Kopenhagenis!  kirjutakse 3. Julil: Surema rahwa käes on se jut likumas, et Inglise printse! Arthuril  nõu olla, wanna Dani kunninga jure, temma  tütre printsessi Thirale kõssa minna ja sepärrast peab tedda odetama Kopenhageni tullewad.  Eks olle se jo nore innimeste assi, olgo se suremast woi wähhemast, kõrgemast woi maddalamast suggust, et nad omma süddame nõutamise peale senna lähhewad ello tee seltsi otsima, kuhhu nende südda neid ajab ja teame jo kül, kus se seisab: ..Se ep olle mitte hea, et Lnnimene üksi on," ja ka se on meil tuttaw kes sedda sönna öölnud; sepärrast saab siis ka Lemma tahtmine sündima ja temma sedda paari õnnistama, kes temma nimmel paari lähwad. Temma õnnistus hingago ka nende peal. 241 Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Talina Aleksandri gimnasiumi direktor annab Eesti-rahrvale teada. Auliku Keisri seaduse perrä, on Talina linnas 20mal Januaril 1872 a., üks gimnasium ehitud, kus keik kolimine on wene keele pea! asutatud. Selle gimnasiumi jures saab nüüd weel Augusti kuul tänawu aastal üks ette-walmistamise kool ehitud nendele, kes wene keelt ei mõista, ehk kasina kirjatundmise  pärast gimnasiumi ei wöi üles wöetud saada. Neil, kes nüüd oma lapsi tahawad see ette walmistamise kooli anda, antakse teada, et need lapsed ei pea mitte noremad kui 8 aastased, ja peawad natukene wene keele kirja luggeda mõistma,  kirjutada, luggeda tuhandes saadik, adirida ja subtrahirida. Palme kirjad, kelle jures peawad ka ristmise ja röuge täht tohtre käest olema, wöetakse Vastu Talinas  gimnasiumi kantseleis lõmast Julist seni kui ISmas Augustis. Koli raha on 20 rubla aastas. Seläbbi annan teada, et minno aptek, mis Perno - Nia allewil sures ulitsas, Schwanebergi maeas olli, sest 19mast Maist sadik linna sees, Nitteri ulitsas ommas maeas üllesseäwd  on. A. Lwöe. ! Toadaanbmine. Peale selle, et se Ällewägga häddalik tarwidus  awwalikuks sastuh, et- St. Wisabethi  koggüduse allewi surno-aed, liig pissukene  ja häddast surendud peab sama, on ka se ärranähtud, et se wägga tarwiline, et teed risti ja pöegeti surno-aeast läbbi käiwad, mis läbbi se wöimalikuks saab, et iggaüks ilma sure waewata omma haua jure woib sada; sepärraft, et sedda asja korra peale woiks sata, nõutakse Elisabethi koggoduse hingede käest, et need, kes omma haudasi ka eddespiddi ommas heas korras tahtwad piddada kolme niiddala aea sees üht walget pulka omma haua peale peawad püstma, mis järrele siis kirriko aea komitee  asja woib seäda ja woimalikult korra peale sata. Ühtlase antakse ka neile, kelle haudadel aead ümber, teada, et nad omma pärris platsi õigust, tunniskirjade ja kaartide  läbbi, siin al nimmetud kirriko wõõrmündre  jures tõeks tewad, et nende pirid korralikult wöiksid kinnitub sada. J. L. Barlehn, St. Elisabethi koggoduse kirriko wõõrmünder. Pernus, 25. Julil 1873. 3 Päelva pildide ülleslvötmme. Seläbbi annan minna Mändlikult teada, et minna telegrahwi kuntori wasto Siebe maeas päewa piltisi teen ja nimmelt iggapäew enne lõunat  kello lOnest künni kello 2ni pärrast lõunat. Üks tossin pissukesi piltisi maksab 3 rubla ja 6 tükki 2 rubla. Kes tahhab ennast laska ülleswötta, tulgo õige pea, sest et ma mitte kauemaks Perno ei jäe, kui 10. Augustini. Johannes Bienert, pildi-teggia. 1 TrüMtud koggllkvlllla-ruUd lõige uema kubbermango wallitsusest antud eeskirja lärrele, pöigite ärrajoonistatud on allati malmis W. Bormi trükkimaeas Pernus. Kunstlike MvramllmtalllW, kui: Inglise snperwoswate, Peru Guano ja güpsi, selle wastamise al, et nad eht on, on allati ja oddawalt sada Pernus kauba kuntoris H. D. Schmidt.