Red , ärge jätke mitte hiljaks , muids Woiwsd nad teile teie, puusärgi naelaks kaswada! Ommalt maalt. Pernnst. Zeä minnemisest. Nomembri  kuu essimeste päiwe sees läksid ilmad külmaks ja külm tõusis künni kradi peale, mis siis ka meie söele kane peale panni, et jMa innimesed ülle jooksid, agga se ei tarinud kuigi kaua, jubba warsi parrast Mardi päema, läksid  ilmad pehmeks, tulli tubliste wihma ja rikkus  selle weikese talw-tee ärra. Nowembril  puhhus kaunis wallidat merre tuult ja se lohkus jeä ärra, panni padi tee kinni, et Zllesamine  wägga waeseks läks. Mönned, kes wäggise jeäst püüdsid ülleminna, said seal jures sjuda ja tännaWad Zummalat, et eüuga weel ollid kaldale sanud. Pesmomaatt. Kido wäärt töö. Se olli monne päewa eest taggasi, kui üks wallatallitaja woi wannem, kulda neid kutsutakse,  meie jures käis ja omma õnnetust selle sowimisega könneles, et sest ommas lehtes  peaksime könnelema. Mees rakis ja römo pissarad merisid moda palgid mahha. Ta olla walla pearahha, peale wie saea rubla, linna touud; tee peal olla, ei tea kuida, rahha pak põue taskust wälja tulnud ja ärrakaddunud. Lähhema kõrtsi jures, kus ta omma ellajast puhhanud ja temmale surust andnud, leidnud ta omma rahha pakki kaddunud ollewad; ta olla ni wägga ärrakohkunud, et ta põlle teadnud  , mis peab tegqema, kas taggasi sõitma otsima, woi eddasi minnema ja kohto peal üllesandma,  mis õnnetus temmal olnud. Kui ta nenda sureS murres seal seisnud, tulnud küllamees, kes temmal agga koggyniste tundmata  olnud, senna kõrtsi ette ja küssinud, kas ta middagi põlle ärrakaotanud? Ta räkinud asja ülles, kuida luggu olnud. Mees kostnud  : olle rahhul, ärrakurwasta, rahha minno taskus. Siin woib iggaüks arwata, kui suur ta rõõm olnud, neid sönnumid kuuldes. Ta pakkunud leidjale kümme rubla, agga auvs mees põlle koppikatki mötnud, maid olla öy!- nud: Ma ollen rõmus, et kautajat ollen leid- Md ja temma omma ta kätte snds ollsn woinud.  Paar toopa öllut sanud selle römu peale ärraprugitud. Eks põlle töö kido wäärt ja simsi Riast. Ella ja te katko tö b b est. Liwimaa  landradi kollegium annab Liwimaakubbermango  seitungi lZdbi kõige mõisa-ja walla wallitsustele teada, et Wönno maakonnas, Õktobri  kuust sadik, ellajate katko tõbbi m ülla La ja nimmelt allamal seisawa moisade peal: Drosdenhowi  mõisas ja kõrtsis, Ronneburgi mõisas ja Zhhes tallus, Odenhowi karjamõisas,  Tolkenhowi tallus, Fehgen'! mõisas  ja kõrtsis ja Got t h a rdsb e rgi tallns. Többe läbbi langenud ja mahha lödud ellajate  arru olla ühtekokkv 213 farw ellajast. Peale selle olla sedda tobbe ka Kuramaal ja nimmelt Friedrichstadti maakonnas, Dannenfekdi mõisa peal ja wimaks on ka Wörro silla kohhus  teadaandnud, et põrna tõbbi Petshuri maakonna  wasto Liwimaal, ka ellajate kallal olla. Üllemal nimmetud landradi kollegium annab  sedda sepärrast ni hästi mõisa- kui wallawallitsustele  teada, ja manitseb neid ettewaatlikud  olla. olgo ellajate- ehk ellajate pöhho ostmise ehk ladade peal käimise jures, et mitte se tõbbi selkombel ei saaks laiemale weetud. Ettewaatmist on ennam ehk wähhem igga laeal ja iggal pool tarwis, kui kahjo ei pea sama. Tallinnast. Tallomaade mümisest. Peale selle, kui aastal 187! Eestimaal ollewa krono möisade maad möedetud ning jautud ja selletud sanud, on igga perremehhele temma maa kaart ning tarwitawad pabberid ja dokumendid  ning ka se õigus kätte antud, et omma  maid ennestele pärriseks woiwad osta ning on neil aastas protsenti kõigest kauba summast maksa ja sawad selkombel 49 aasta aea sees tassa. Monned neist olla sedda sowimist  kulutanud, kas peaks lubbatama kõik kauba summat korraga wäljamaksa. Selle peale on nüüd otsus tulnud, et lubba antakse korraga ärra tassuda, mis ülle kontraktid sawad  tehtud. Neist praego nimmetud tallopoegadest  on 8 perremeest omwap tallokohhad korraga wälja ja kaks, kummagi 599 rubla 91