jahho, gipsi-jahho, mis muist ommal maal tehtud, muist agga kaugelt senna todud. Tänna löppetame sellega pöllomeeste seltsis petud könnet, agga teme ennestele kowwaste, kohhuseks, tullewa kord eddasi könneleda, ja siis tulleb massinatest ja pöllo-töö riistadest, mis auus seltsi lige ommas könues laialt ja kassulikult seltsile ärraselletas. Ommalt maalt. Pernomaalt. Tublid wallawal - litsused. Saime mödaläinud näddalal hea sõbra käest allamal seisawat kirja selle sowimisega,  sedda Postimehhe sisse ülleswötta. Et ka meil selle wasto keddagit ei olle, sepärrast  sündko temma tahtmine. Kirri on nenda:  Armas Postimees! Luggesin sinno 37 numris,  aggarast walla wallitsüsest, kes nore rahwa  raiskus ello wasto ohto ja rohto leidnud  , mis läbbi lodawad sedda pahha többe parrandada, seal jures tulli mul mele, et ka meie pool jubba seddasamma rohto prugitakse ja näitab sest sadik assi paljo parremaks läinud  ollewad. Siin minno lähhedal Kastna waldas olli noor rahwas koggoniste raiskus; nored mehhed hulkusid ööd läbbi ühhe külla perrest teise ja aeasid omma kimalust tagga, otse kui kult-põrsad möda külla tannawad; agga ennäh! mis sündis aastal 1870? seal olla üks issa walla kohto ette tulnud ja pallunud  kohhut, temma poeale, kes ennam öseti suggugi koddõ ei seista, selle hulkumise eest 20 hopi witso anda; kohhus ei olnud ka laisk, waid täitis auwäärt issa sowimist, agga siis olla ka kohhus köwwaste kohhufeks teinud, et kui ükski noor mees weel peaks julgema. öseti ümber hulkuda ja omma kimalust tagga ajada ja se ülles tulleb, saab ta kindlaks seaduses  tehtud 20 rapso kasse okstega pükste alla.; mönned, kes parrast ollid julgenud selle seäduse wasto tehha, sai ka, kui assi awwalikuks  sai, tõutud palk neile ausaste kätte tassutud. Kulda kpulnud ollen, peab ka sesamma seadus  Testama ja Selli walla kohto jures tehtud ollema, ehk hakkab se pahha kombe sel kombel kadduma ja meie armas noor rahwas omma pahha tee pealt ümber poörma; sest igga mehhel on jo nüüd teada, kuida luggu selle polest on, et kui seaduse wasto teeb, wibimata kohto trahwi alla langeb. Üks sesuggune ümber hulkumine öö ajal on jubba kül wägga rummal, agga seal on ka weel üks wägga kardetaw assi jures! Kuida teame, hulguwad need sammad ennamiste soja peadega ühhe hone pealt teise peale ja seal tõmmatakse siis tikkudega tulli üllesse, et nähha, kus otsitawad linnukesed puhkawad, ehk pannewad ka wahhest  pibud suitsma, egga se stis mele tulle, et nad põhkude peal pikkali maas rübbelewad, kui pea woib tulli põhkude sisse minna ja seläbbi tullekahjo sündida. On tulli kord lahti, siis paggewad kelmid omma teed ja kegi ei tea, kust tulli lahti läinud. Eks olle sedda jubba saggedaste olnud, et ellud maead pöllema lähwad ja kegi ei tea, kust tulli wälja läinud. Et sesuggused pahhad asjad rohkem weel kauksid, sedda tulleb holaka wallawallitsuste  ja kolide holeks anda, katsugo nemmad õige walwsad selle peale olla, et se pahha kombe ommetige Ükskord kauks. n —- Meil ei olle muud senna jure öölda, kui sedda: assi on tullus, hakkaks kõik wallawallitsused  nenda peale; siis peab luggo ommeti wimaks  parremaks minnema. Kuida kuulnud olleme,  on Saugas hiljuti ka mönni selle samma asja polest kauniste ropsi sanud; olga terwe! Riast. Tarto surest kolist. Wenne ..kauba seitung" konneleb, et sedda jutto Peter  burgis kuulda olla, Tarto suur kool tahhetada  Wilna linna kollida. Selle ülle, et ta seal kassulikum, on kahhesuggused möttet ja arwamised. Ühhed kidawad sedda wägga heaks, sest seal olla sedda wägga häddast tarwis; teised  on agga jälle wägga selle wasto ja laidawad  sedda plani, sest et sest pea se walle mõtte woib Lõusta, otse kui ei woiks siin Balti kubbermangus üks wenne uniwersität mitte olla. Wimased arwawad: Tarto suurt koli ehk uniwersitäti wägga hästi uhheks wenne unwersitätiks muta ja Wilna linna üht teist suurt wenne koli ehhitada; sest midda rohkem sedda parrem. Suurwürsti reisist. ..Wallitsuse 357