„Mis tõutatud, peab peetud saama. Meie oleme kord et enne Eesti laulu ja muusiku pidu EestpoZ mehe ja eakala wahel wastastiku mitte tüli ei pea tõusma pidama; mis ühelt poolt ja üksipidi edasi tehakse, selle eest ei wm meie parata. Asjad, millest siin pltkemalt raakida oleks, on osalt Wõrumaalt osalt Harjumaalt  Sakala kotti ja neid on seal siis omal wiisil keedetud  ja küpsetatud, kuuni neist seda saanud, mis lugejad Sakala  8. numris leiawad. Olgu meite lugejad nii head ja lugegu sealt, kus nad kirjutatud seisawad. Wõru Märt ja n I!" "n Eakalale seekord adjutandiks heitnud. Waene Eestt Postimees saab jälle iga pidi kratsitud ja sügatud ja sügajad m mõtle seal juures kaugelt mitte selle peale, et sellega nutte Eesti Postimehe, maid iseenese naha kihelemist tunmstawad. No olgu. Meil pole seks ruumi jätame edespidise aja peale." See on „Eesti Postimehe" wastus meie kahe klrja peale, kus meie näitame, et mitte meie kurjategijate  eest ei seisa, nagu ta paar korda meie kohta tunnistanud, waid et tema ise seda teeb, ja et ta meest, kes ligi 30 aastat mana, poisikeseks on tahtnud teha. Ta ei wõi ennast sellest süüst lahti teha ja warjab ennast sellepärast oma sõariistate puhkamise mantli alla. Aga kas ta siis ka muidu omalt poolt seda. sõariistade puhkamist on pidanud? Ei sugugi. Kohe omas 10. numris, kus meie asjaliku arutamist lootsime  leidwat, on ta mitu pauku tagaselja Sakala pihta katsunud lasta. Nii räägib ta selles numris ka koolide trahwidest, mis jo muidu wäga mõnus ja soowitaw oleks, sest ka meie saame sellest asjast meel rääkima, künni läbi waieldes õige otsus igamehel käes on. Aga „Eesti Postimees" lõpetab oma kirja nende sõnadega:  „Sinu wasta aga, armas Eesti rahwas hüüan, kõige wiimselt: Ära mine mitte edewaks, kui Sakala sind torgib ja kõditab ja ära lase ennast mitte häbi sisse saata." On see nüüd üks asjalik läbirääkimine?  On see sõariistate puhkamine? Ei! kus postimees"  meie küsimiste peale peab wastama, seal laseb ta omi sõariistu puhata, aga selle eest katsub ta tagaselja  igal pool kus wähegi wõimalik, meid kiwidega wisata. Seesuguse sõariistade puhkamise eest täname! Meie ütleme meel kord, et meie teda mitte wasta ei wõta. Töist sarnast tagaselja hoopi katsub meile Postimees" sealsamas numris selle kirjas anda, kus ta pärnu Postimehest" räägib, kui ta ütleb, nagu oleks pärnu Postimees" Eesti Postimeest sellepärast laitnnd, et mitte ligi ei olewat sõimanud n. n. e. Sellega olewat siis jälle suurt ja rasket kaebdust „Sakala"  peale tunnistatud, see on, et „Sakala" olla sõimanud, ja see peab sõariistade puhkamine olema! Pärnu Postimees" ei ole aga omas kirjas ühtegi Sakala sõimamisest rääkinud, waid kirjutab 8. numris nõnda: „On jo lugejad muidugi juba kuulnud, mitmed ise hakatusest saadik Sakalast ja Eesti Postimehest järgimööda lugenud, kuidas lehtede wälja-andjad ühe töise wasta seisawad.  Seal hakkas jo Sakala Eesti Postimehe „„Sakste poole hoidmise (wõi Eestlaste saksastamise), kepi ja witsa pakkumise"" ja sarnaste wana aegse kammitsate kandmiste üle awalikku kaebdust tõstma. Nurises Postimees temale ka mõne halwa sõna wahel wasta. Seal kirjutas ka suureste  auustatud vr. Kreutzwald ühe Eesti Postimehe wastalise  kirja Sakalasse ja lehe toimetaja lisas mõned laused juure. See aga tegi Eesti Postimehe jämedaks, ta ütles omas wastuses selle kirja peale, et üks kana muna munenud  ja töine sinna juure kaagutanud olla, ja pakkus Dr. Kreutzwaldi wanadusele pehme padja istumise alla. Niisugune ütelus kukkus wäga kõlbmata kohal Postimehe paunast maailma turule maha, niisugune toon oli puhtast healest wäljas ja loos laulu, mis kellegi maimu enam ei puhasta. Eakalal aga tõusis sellest saadik ikka tulisem wõitlemise himu, ta küsis ja päris ikka waljumine wastust. Ommeti, kes enam wastust ei annud, ega mehe kombel wasta ei hakanud, oli Eesti Postimees. See hakkas ennast oma usu kilbiga katma ja kristliku kannatuse müüri taha tagasi hoidma, kust ta muidu nagu nurga takka kord korralt wäljapärijalle kiwiga pihta wiskas. Sarnatsed nurga wastused  aga ajasiwad Sakalat ikka suurema pilkamisele, mis mõnel kohal ka juba, rahwa „„waimuharimise"" kahjuks, liiaks hakkas minema ja Postimees hakkas ikka suurema  jõuuga püha risti usku üles tunnistama ja kiusakamalt  wait olema, kus oma auu eest oleks rääkima pidanud.  Ka wait olemise läbi wõib mõne asjale kahju tulla. Ja meie arwame seda õigeks, mis üks auus waim selle kohta arutab." Nn on „Pärnu Postimehe" kiri, kes lühidelt, aga mõnususte ära on seletanud, kuidas tüli ja waidlemine  Sakala ja Eesti Postimehe wahel tõusis. Seal ei ole kusagil selle üle kaebdust tõstetud, et Eesti Postimees ligi ei ole sõimanud, maid selle üle on kaewatud, et ta sõimanud on, kus ta oleks pidanud wastama. Nõnda on „Eesti Postimees" omas 10. numris meel paaril muul kohal „nurga tagast kiwiga" Sakala pihta katsund wisata, nagu ta seda seiemaale ikka teinud, muud kui see wahe on nüüd, et ta enam mitte „usu kilbiga" ennast seal juures ei kata, waid Eesti laulupidu enesele müüriks ette seadab. Aga nagu meie enne tema „usu kilbist" wähe hoolisime, nii wähe kaitseb teda nüüd laulupidu müür, sest need asjad on meil liig pühad ja kallid, kui et meie neid „Eesti Postimehe" kuulsa tegude warju- ja kaitse-riistaks tarwitada laseksime. Ka arwame,  et terwe Eestirahwas niisama mõtleb, nagu' nende ridade kirjutaja. Peeterburgist. Persia troonipärijat oodatakse  pea Peeterburgi linna tulewat. Hirmus töö. Nagu meie lugejad juba sagedaste kuulnud on, elab Wenemaal üks sala mõrtsukate  selts, kelle rööwli käte läbi juba mitu ülemat riigi ametniku surma on saanud. Üks neist mõrtsukatest  on nüüd 13. Märtsil Peeterburgis ka shandarmide  ülemat pealikut, kindral-adjutanti Drenteln'i kesk päewa ajal uulitsa peal kaks korda püstoliga lasknud, aga kuulid on õnneks mööda läinud. Kindral-adjutant Drenteln sõitis tõlla sees suwe aia kohal talwepallei poole ja tahtis ministri-komitee istumisele sõita, kui korraga, üks herra ratsa hobuse seljas tõlla kõrwa sõitis, kaks kuuli tõlla sisse laskis, aga rutulise sõidu pärast mitte ei trehwanud, maid kuulid ainult tõlla aknad katki purustasiwad. Siis ajas kurjategija hobuse seljas minema, ja ehk küll kindral omas tõllas temale järele ajas, ei olnud teda enam wõimalik kätte saada. Ühes kõrwalises uulitsas oli ta hobuse seljast maha karanud, ühe saani sisse istunud ja edasi ajanud. Nii on kurjategija esiotsa küll teenitud trahwi alt peasenud, aga andgu Jumal, et teda kätte saadakse. Kõik auusad inimesed wärisewad wiha pärast seesuguste hirmsa tööde üle, keda kurjategijad nüüd juba kesk päewa ajal uulitsate peal julgemad ära teha. Igal pool soowitakse, et sala kurjategijate selts ükskord jo awalikuks saaks ja oma rööwli tegudega Weneriiki enam ei rüwetaks. Wõeralt maalt. Kreekamaalt. Kreeka kommissärid, kes Preweesas Türklastega Kreekamaa piirifi ära pidiwad õiendama, andsiwad teada, et nad mingisugust muud õiendamist wasta ei saaksiwad wõtma, kui üksi seda piiri, mis Berliini konpressi peal ära määrati. Et aga Türklaste poolt neile järele ei tahetud anda, on nad 19. Märtsil jälle Kreekamaale tagasi sõitnud. Austriast. Austria keiser on 17. Märtsil ka Segedini linna waatamas käinud, keda mesi peaaegu täitsa ära on rikkunud. Linna 6300 majast seisawad paljalt 350 meel, ja ka neist on juba 100 maja täis pragusi. Kõik töised majad on mesi prügi-unikuteks  lõhkunud, kelle alla palju inimesi maeti. Künni 13. Märtsini oli juba 51 surnukeha mee seest ülesse leitud ja maha maetud. Seda pilti nähes, hüüdis keiser: „Seda on kole waadata! Õnnetus on hirmus suur!" Siis aga awaldas keiser oma lootust, et Segedini linn uueste suuremas ilus üles saada tõusma. Riigi walitsus saada kõik tegema, mis mõimalik, et seda sündida wõiks. Kirja wastused. 235) J. T. O—s. Teie laul on wormi poolest nii puudulik, et teda sugugi trükkida wõimalik ci ole. 236) M. R. K—s. Oleme seda ka leidnud ja ka juba kuulnud, et tõsi on, mis Teie kardate. 237) J. T. W—s. Et lugejad seda lugu ei tunne, sellepärast jääks tähendus arusaamata. 233) L., k. Z. p. b. Seda lugu on meile juba enne üks meie kaastööline Tallinnamaalt teada annud ja seisab ka juba meie lehes. 239) J. R. K—s. Sellest asjast saame pitkemalt rääkima, aga Teie kiri on liig pealtkaudselt kirjutatud. 249) J. L. K—s. Saame lühidelt jutustama. 241) A. T. K—l. Kui natukene muutnud oleme, saame ehk trükkima. 242) Ltuä. M. P. T—s. Täname kõigest südamest! 243) F. H. W-A —s. Üks tellimise kiri 36 eksemplari tellimisega  oli tee peal kautsi läinud, ja sellepärast olete omad ajalehed hiljem kätte saanud. 244) P. K. P—s. Armas wend, kannatage natukene. Kui lugu tuleb, siis tuleb ta mõnusaste 245) M. U. K—l. Wäga naljakas. Saame tarwitama. 246) C. O. J—s. Täname wäga. Ka muialt on meile selle asja üle õige rohkeste kirju tulnud, mis meie kõik kirjas „kahjulikud liikumised" kokku oleme wötnud. 247) J. P. W—s. Saame trükkima. 248) J, K. T—s. Oleme kätte saanud ja saame kõik soovimise  järele tegema. 249) A. W. H. M-—h. Esmalt „Nalja Mardile" liig pitk, ja töiselt ei saa suurem jagu lugejaid, kellel asi tundmata, mitte aru. 259) J. A. W—s. Saame lühidelt tarwitama. 251) A. R. K—s. Teie laul ei sünni trükkida. 252) Bwä. J. T. T—s. Liig wähe asjalik. See kiri saaks sellele, kelle eest Teie seista soowite, wcel enam kahju kui kasu tooma, sest et esimene kirjutaja seeläbi sunnitud oleks, oma ütelust uuest põhjendama.  253) W. M. T—s. Oleme Teie soowimist täitnud ja muutmata  awaldanud. Weski omaniklldele -W« teadustan, et ma uuelt wälja mõteldud Ameerika meil rattaid teen, mis siin meel tundmata on ja selle sama mee jõuuga kaks kord nii palju käima panemad,  kui alt löödawad mesi rattad. Huma poolest on nad alla poole odawamad kui turbiinid.  Ka ei tarwita nad turbiinidest rohkemat  ruumi, ei külmeta ka mitte kinni ja karmad  juba kolm jalga kõrge mee langemisega. Blvmerius Wmandis. Muis sm» kirstiji on igal ajal saada maa - gümnaasiumi kõrwal Wiliandis 2 C. Blumenfeld'i juures. Taali wabrikus (Wendensteinis) on müa häid katuse taasta, kuuse puust 1 rubla 20 kop. ja männa puust 1 rubla 25 kop. tuhat tükki, nagu ka katuse latta 15 kop. tükk. 2 Kaks Tari sM-tiikku saamad tv. Märtsi kuu päewast saani jälle Wiliandi mõisas olema. Mõisa walitsus. i Karola turba-wabrikusse, Wiliandi ligidal, tarwitatakse 23. Jürikuu päewaks tvv-rahwlist, see on: mehi, naisi ja poissa. (157) 2 annan teada, et Wooru karjamõisas  Kogulis 12. Aprillil WW" suur oksjon saab olema, kus kõiksugust maja kraami, põllutöö riistu, nagu ka regesid ja wankreid, karja elajaid, lambaid, sigu ja kitsi kohe maksetawa  hinna eest ära müüakse. H. Neumann. 2 Sangla mõisas, Rannu kihelkonnas, müakse wakka heaste idanetvaid lina-seemneid ära. ' 1 «Kuulutused. (Politsei lubaga.) - « Surma-Kassadele! 0 v 0 » » () Pöhjuskirju ja kwiitungifi nii l) () heaste Saksa-, kui Eesti- ja () J Lätikeeles trükitakse ruttu ja J () odawalt () Schnakenburgi trükimajas A 0 (i 64) Tartus. 2 0 — - 0. ~ L Üks pood Mana Karistes Pukka talu lähedal müüakse kõige inlventariumiga ära. Lähemat teadust  annab poe omanik J. Oja. 1 Tahkuranna kirikherra maad, Pärnu maakonnas, antakse poole tera peale wälja weikses tükkides ehk üheskoos. Kaupa tehakse Tahkuranna kiriku mõisas. 2 Et wäljasmaalt seie Wiliandisse  tulnud päewapilMiku A. Bohlen'i töö palju parem ja ka odawam ou, kili enne siin oleme näinud, siis arwame tarwiliku olewat, tema tööle rohkeSte  sõpru soowida. 2 Mitmed tema töö tundjad. ZM" Tartu kreisis, Sangaste kihelkonnas,  Uue Puka mõisas, on 18. ja IS. Aprillil oksjon, kus hobuseid, karja - elajaid, kõiksugu põllu riistu ja maja kraami müakse. 2 Puhastatud häid knlwi linaseemneid müüb kaupmees A. Lipping, Tartus Peeterburgi mäel. 2 Annan teada, et minu lina murdmise hobuse masinad kõige wähemast seltsist ja kõige ümber wedamise märgiga mitte 60 rubla, maid IVV rubla maksawad. Masinate meister Blomerius Wiliandis.