Et wanna präsident Uhiers pahhem pole küljega,  ommarigi koggus, ühte teed käib, olla wanna paawsti wihha temma peale tömntanud, mis wist ni pea ei sa kustuma. Kuida seitungid  köMetewad, olla paawst hiljvti ühhes könnes Prantsuse praeguse rigiwallitsuse kohta mõnda laemduse sönna Ämmast suust wälja kukkuda lasknud, mis kaunis kibbedad ja pipraga  wihhaks tehtud olnud. Selle wasto ütleb üks prantsuse seitung: ..Rahwas saab kül pea ärratundma, et Roma pühha issalik wallitsus, tedda ommaks koorma kandjaks eesliks peab, kellele ta omma lippitsemise sönno  ehk piitsa hopa sedda möda wäljajaggab, kuida se temma pühhaliko tahtmise jarrele neile tunneb tarwis ollewad. Õnneks on se aeg mödas, kus Room ommas sures waggewuses  kunningaid troni peale tõstis ja lahti laskis ja rigi allamaid nende truuse wandest lahti peastis. Shandarmiv ei tunne meie päiwil witte ennam muud j kui aggä seädusliko  wallitsust ja pühha issa öölgo neile, mis tahhes, ja ni paljo kui ta tahhab, sedda ei tunne laiwago ta prii rigi wallitsust ni paljo, kui ta ial sudab, se ei te sedda parremaks  egga pahhemaks!" Nenda lööb sea! pool nende kel, mis paawstlased selle peale sawad  wastama, on jubba issiennesest mõista. Uemad sõnnumed. Pernust, 26. Julil. Möda läinud pühhapäewal  pühhitses Perno Elisabethi koggodus  omma se aastast surno aea pühha, allewi surno aedas. Jlmuke olli oige kenna ja sepärrast  ka wägga rohkeste rahwast kokko tulnud.  Kõik ei olnud ornmast kihhelkonnast, waid siit ümberkaudo kihhelkonnadest ka kokko tulnud, sest pühhitsusest ossa wötma. Laupäew  enne sedda, olli Surjo surno aedas jutlus ja jummalatenistus. Teine assi, mis Pernus tähhendamise waärt, on se, et siin jäärmargi aeaks ka kunsti mehhed,  omma kunsti näitama tulnud, se on: üks tsirkus, kus innimesed omma kunsti ratsa sõidu peal näitawad. Teisipäewa õhtul piddi essimene näitus ollema, et agga ilmuke wessine  olli ja kaunis tihhidat wihma saddas, sepärrast jäi näitus näitamata. Ükskord olleme  omma ellu sees üht sesuggust tsirkust näinud  ja se olli aastal 1837 woi 38, pealeselle ei olle Pernus sedda ennam nähha olnud; agga  ma ütlen: se olli wäärt nähha. Kui mannad  jallad weddada sudawad, siis tahhame ka se aasta kord sedda immet watama minna.  Peterburgist, 18. Julil. Keiserlik kõrgus  Suurwürst Aujärje pärna on eila öhto Kopenhageni reisinud. Peterburgist, 19. Julil. Kuida „Vsallitsuse  teadaandja" könneleb, on meie suur ja armoline Keisre Herra ertshertsogi Willemaga 18. Moskwa ja Saksama sadik, prints Reuss, Berlini sõitnud. Suurwürst Aujärje pärna  olla kalli terwisega Kopenhageni linna jõudnud. Riast, 22. Julil. Jubba näddala päewad  on nähha, et kartuhwlide többi warde kallal, mis sedda kartust teeb, et többi pea ka kartuhwle enneste kallale saab minnema. Riast, 24. Julil. Liwima kubberneri herra, kindralmajor paron Wrangell on eila öhto wäljamale reisinud. Berlini st, 20. Julil. Rigiwallitsus olla sest jutto teinud, et neil se lotus olla, et kolm Europa ma keisert Septembri ku hakkatuses Berlini samad kokko tullema, mis siis tunnistuseks  olla, et rahho wlst ka kindlaks rahhuks jäeb. Saksa keiser olli 22. tahtnud Saltsburgis  olla. Lissabonist olla terme selts- kond leitud, kes rigiwallitsuse wasto hakkanud ja enneste keskes mandunud, ühhe teise wasto truiks jada. Berlinist, 32. Zulil. Saksa keiser on tänna Saltsburgi tulnud ja Home arwatakse tedda Austria keisriga kokko samad. Berlinist, 24. Zulil. Saksama keiser on eila öhto Gasteini tulnud. Intressi pabberid. Rigas, 24. Julil 1872. õprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. rubl. õprots. rigi pankpilletid . „ I jau wöidopabberid „ ii- ~ „ 154 „ Liwima pantkirjad ülles ööldud 100 „ „ „ ülles ütlematta . „ 251