Mitu aastat oli juba Wigala waldas nöuu, üht seesugust kooli asutada, sest, et wsld suur on, oli ammugi kahel koolil, kus niihästi poisid,  kui tütarlapsed õpetust saiwad, suur ruumi puudus. Juba oliwad itted mulla seest wälja paisunud, kui korraga mõisa omanik, baron Üksküll'a herra sest täädust sai. See rahwa soow oli temal nenda meele järel, et ta sedamaid  nõuks wöttis, seda täita ja uut kooli asutada. Et aga raskendust rahwa jalge eest ärarõhuda, ei tahtnud ta mitte, et wald kooli eest muretsema pidi, waid et kõik hõlpsal kombel  edasi lähaks, lubas ta kõik kulu oma peale wötta. Aja wiimituse pärast, mis uue maja ehituse  läbi oleks tulnud, pidi ühes manas majas,  mis selle tarbeks sisse säätud sai, esimene õpetus algama, mis sääl aga nenda kaua wältama saab, künni uus kooli maja, mille alus juba pandud on, taieste walmis saab. 13. Oktobril hakas uus kool käima ja mitte ilma edenemiseta, nagu mõned wastased seda ehk soowisiwad, waid täiel joonel ja osawas maimus. Et kool mitte üksi maimu, waid ka elu parema järje paale tõusmist enesele eesmärgiks  on teinud, siis ei wöinud, nagu iseenesest  mõista, mitte meesterahwas noorde taimede maimu Valgustajaks ja elukergitajakS kõlbava, maid selle karmis pidi naesterahwas walitsetud saama, keda ka pea Talinnast leiti. See, kooliemand E. Berg, jagab nüüd niihästi  näputöös ja päris kooli asjus, kui ka muus tarwilikutes toemetustes õpetust. Kool ise aga saab, nagu juba nimetatud, taieste baroni kulu pääl ülespeetud, nenda et wald midagi, ka mitte kooli raamatuid ega kirjutuse materiali osta ei pruugi. See kool ei ole aga ainuke, mille eest nenda hoolt kantakse, waid ka teistes sünnib see, olgu kas suuremal ehk wähemal mõõdul. Esimene walla poislaste kool, mis ka koigewanem Läänemaal,  teeb juba 1839 aastast saadik suurel sammul oma Lööd, sest et, nagu tütarlaste kooli eestki, nii hästi surnut, kui ka praegune baron hoolt kannud, kõik oma kulu pääl ülespidanud  ja päälegi meel iga aasta 5 ehk 6 mäest last toitnud on. Teine kool, mis ka rohkem kui kümme aastat elu seemet wsljale külmanud on, on nenda säätud, et wald Ühe ja paron teise poole kulu maksab» 'Kui ühes" kohtas rahwale seesuguse suure hoolega õpetust, ehk kuidas laulik nimetab ..maimu äratawat elu seemet" wäljakülwatakse, siis ei ole mitte imeks panna, et koolid takkistusse  ei jää, waid edenemise hallikale janu kustutama minema kippuma d« Kui wäga kasulik  on see, kus ülemad ka rahwa tõe teele astumise eest hoolt kannawad ja mitte, nagu ika meel mõnes paikas näha, seda ilmaasjata sõna raisuks pidawad. —Oh walguse maim, mill jõuad sa seesuguste silmi une waipast lahti ööruda, et selge elu andew walgus nende südameid ja hingi oma armu andidega jõuaks täita! Soowida on küllalt - millal lähäb aga kõik nenda tõeks, kuidas peaks olema! M. J. E» Kuramaalt. Kartlik elu. Säält kirjutakse  Ria seitungi läbi, et säälatse rahwa elu lugu, iseäranis maal wäga kardetaw olla. Sest ei ole weel küllalt olnud, et nad hobusid  warastanud ja aida uksi lõhkunud ning ärawiinud mis kätte said, waid selle körwa on nüüd ka tulnud rööwimised ja rusumised, awa- Uku teede ja maanteede peal. Peeterburgist. Uued rahad. Seitung  ..Neue Welt" ütleb kuulnud olewad, et kroonu tahta tulewal 1876 aastal, mõni miljon  kuld ja hõbe rahasid lüa laska ja nimelt  19,500,000 rubla eest poolimperjaalisi 900,000 rubla eest kolme rublasid kuld rahasid  , 700,000 rubla eest höberublasid ja 6,000,000 rubla eest penikest hõbe raha. Wööralt maalt. Hollandimaalt. Kuningana haigusest.  Tohtri wälja antud kirja järele, ei ole suure Majestäti kuningana palawus mitte raskemaks  läinud, aga selle wasto on walu suurem  olnud. Möödaläinud öösel on suur haige nattuke rahulikumalt maganud, nenda et elu kartust ei ole. 373