hemast 3W tuhhat innimest peawarjo ja ellokortert  wöib sada. Sellega ühhes, sedda peame üsna awwalikult tunnistama, ei kaswa mitte ükspäinis Strassburgi lin omma ihho polest, waid ka temma waimolik ello ja iggapiddine  ollemine woib kossuda, mis tal Prantsuse  wallitsuse al mitte wöimalik ei olnud, sest et seal se suur wessi rattas pudus, mis kõik wärki käima panneb. Ztgga ka Saksamaal põlle kõik rattad weel nenda käimas, et ennam takkistamist ja wasto raiumist ei ühheski asjas ei peaks ollema, waid seal on ka kiunumist ja käggisemist nende politika wankril weel küllalt. Watame kord Baieri rahwa peale, siis on meil kohhe assi selge, kui wägga pissut nad selle poolt on, et Saksama asjad ennast nenda muutnud. Seal on surema hulga suust wägga kibbedaid sonno, Saksa rigi ühhenduse ülle, jubba warsi nende parlamendi kokko tullemise jures kuulda olnud; neil olnud pärris sõnnade södda ja walli torm parlamentis. Ilma asjata  olla minister von Luts neid waigistada püüdnud ja neile asja tähhendanud, kellest nähha  wöiwad, et se wsimata, sedda teist wisi seada. Eks pea meie siin jälle ütlema, et se wägga raske on, ni hulka rahwast ühhe kübbara  alla panna. Berlinist. Wals rahha pabberid sigginewad Preisimaal otse nisamma, kui Wennemaal.  Siin loeme saggedaste seitungides, et jälle wals rahhasid leitud, on ka seal kaunis  käppo tais kahhekümnewie taleri pabberid päewa ette tulnud, mis agga just mitte Preisi maal ei olle sündinud, waid nende ilmale tullemise  paik olla Jnglisma pea ja pessa lin London; seal olla kolm Prantslast ja üks Umerikaanlane nöu kokko lönud ja ommale massina murretsenud, ning nenda, ni paljo, kui praego jubba teada 12,500 kaadri eest wals pabber rahhasid malmis teinud ja rahwa katte jooksma saatnud; neist on umbes 6000 taadre eest ülle merre Saksamaale reisinud ja seal rahwa keskes laiale laggunenud, kus neid agga pea ärratuntud, et omma ma mehhed ei olle ja sepärrast kinni tabbatud. Ussi näitab  nenda; nago ei lubbaks Jnglisma seadus Inglise kõhtudele mitte wals rahha meistrid wastamise alla nõuda ja nimmelt sepärrast mitte, et neid wals rahhasid seal ei õlle rahwa kätte wälja laotud. Prantsuse rigiwallitsus ei olla sedda jälle mitte omma holeks wötnud. Inglise rigi wsllitsuse käest nõuda, neid mehhi kinni wötta ja sealt wälja anda, kes ni paljo wals rahha pabberid Prantsusemaal wälja laotanud. Kui Saksamaal umbes 6t)00 taadre eest wals pabberid jooksmas ja Inglismaal suggugi ei olle, siis peab neid Prantsusemaal 65W taadre eest rahwa käes ottema. Ons luggo nenda, et kelmid Inglismaal ni suurt warjo leidwad, siis ei olle se Saksa rigiwallitsusel  koggoniSte woiywlik, temmale kahjo teggiaid  mehhi kätte sada ja neid seäduse waljuse alla panna, ja mehhed naerawad weel pealegi, mis nenda wigga wöera rigile kahjo tehha. —-O- Paristft. Kohha muutmisest. Prantsuse  rigiwallitsus käib praego selle mõttega ümber, rigi wallitsust ja rahwa koggo kokko tullemise kohta jälle Parist seäda. Wanna wabbatrigi präsitent Thiers olla ka ses nõus ja sowida, et se nenda saaks sündima. Ta olla öölnud, et sedda wägga häddast, rjgi kasso parrast tarwis olla, et kõik kohtud ja wallitsused senna kokko saaksid, siis õlleks kõik käepärrast ja kõik rigiwallitsuse tallitused saaksid  ruttust tallitud ning kõik Prantsuse riik paistaks parrem kõige Eüropale silmi ja saaks jälle wäggewamaks. Wimaks olla wanna präsitent Thiers weel jure lissanud, et se ilhhe rigile wägga kahjolik, kui tallitused ühhest teisest lahhutud, sel korral ei wõinud se teist wisi olla, waid rigiwallitsus piddi Wersalje asset wötma; agga nüüd olla jälle aeg, et iggaüks omma kohha peale lähhäb. - Koli asjust loeme, et sest ka seal jutto olnud, agga sekord assi poleli jänud, mis eddespiddi jälle peab kätte wöetud sama. Kokko pandud seaduse sees seista selgeste üllespandud,  et koli assi iggapiddi peab eddasi minnema ja lapsed wäggise koli sunnitama. Laste wannematele tehhakse köwwaste kohhuseks  omma lapsi koli sa ta, ja kes julgeb selle kässo wasto panna, langeb, olgo ta kes tahhes,  trahwi alla, mis sedda möda surem ehk wähhem, kuida kellegi sü on ja kui rahha trahw ei aita, siis mõistetakse üht sesuggust 424