Perno Postimees ehk Näddalileht M SS. t» 77. SRne reede 24. Juunil.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte möimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla 3V kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Sönmned söaplatsist. Omalt maalt. Riast: Posti asjust. Tartust: Kaebtus. Peeterburgist: Türgi riigi alamad. Ülemate poolest antud käsk. Söa asjust. Suurtükk. Söa sönumed. Odessast: Tänu. Wöeralt maalt. Berlinist: Praegusist Eüropa asjust. Austriamaalt: Rahu lootus. Bulgaarlased. Uuemad sönumed. Kiriku sönumed. Kwittung. Intressi paberid. Tellimise teadaandmine. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" poole aasta peale, see on 1. Juulist kuni 31. Deetsembri kuu päewani pidada tahtwad  tääda, et tema hind poole aasta peale on: postirahaga 1 rubla ja ilma postirahata  65 kop. Telimesi palutakse wara teha, ja wöib ka weel aasta hakatusest saadik  kõik numred saada. Lehe wäljaandja. Sönumed söaplatsist. Montenegro söaplatsi pealt tukewad sönumed,  mis just nende wastu räägiwad, mis Türgi poolt tulewad, ega seda waärt poleks, et neist kõneleme, otse seesamma sugused, nagu neid enne Serbini söast oleme saanud, aga et nad ükskord saal, siis toome neid ometige. Ühest ja sestsammast lahingist kirjutakse, türgi poolt awalikult, et Türklased wöitnud ja Montenegro  poolt jätte et nemad wöitnud. Noh kummas on nüüd waletanud? Niipalju on tõsi, et nemad ühes walidas tapluses olnud, kus palju werd walatud, wift tulewad tõelikud sönumed  takka järele, peame weel kannatlikult ootama. Montenegro söaplatsi üle kõneleb üks matjamaa  seitung (N. Fr. Pr.) mis siin alamal seisab: Tscta org, käib Montenegro maast läbi ja jagab seda würsti riiki nagu kahte jausse. Põhja õhtu poolt lõuna homiku poole minew Tseta org, on enamiste see koht, kus Türklaste söaplats, kelle kindlused Niksik ja Sputs on, mis sügawasse Montenegro maa sisse lähäwad, nenda, et nende wahet paljast 3V2 penikoormat on. Need kindlused on siis nagu Türgi mägede wäljaminiku punktid, kust nad oma lahingi platsi wälja lahmad. Möödaläinud  aastal oliwad Türklaste! Hertsegowina  mässajate wasto, iseäranis selle peale