Jumala rahu sees j. n. e., aga pölletamise järel wist fee sõna: ..Tuhk." M. Sina ei soowi siis ärapölletamist, waid surnute matmist Karl? K. Ärapölletamist kül mitte! Sest kiri ütted:  Mullast oled sina wöetud ja seks pead sa jälle saama ja need käiwad inimese looduse järel. Inimene ja kõik asjad on mullast loodud. M. Sinul on õigus Karl, aga inimeste tarkus käib ka looduse järel. K. Hea kül Mihkel! Meie kui pattused peame jumalakartuses walwama ja ootma, kuni taewa Taat otsust üle kõikide teeb. K. Mis ma pidin küsima Mihkel, kust see tuleb, et weel nõidust suureks asjaks peetakse  ja ustakse? M. Kes teab, eks ta ole rumalatele ka asi. K. Noh, mine räägi nöiadega. Kord lubasin mina head hinda maksta, kui kegi mind ära nöiutaks, sain pärast kuulda, et nõidus selle külge ei pea hakkama, kes kolm keelt räägib. M. Waene kül, kui rumalad pimedust armastawad  ja walgust wihkawad, kuni endid ämbliko wörko mässiwad. K. Kas siis rohtu selle tõbe wasto ei ole Mihkel? M. Miks ep ole! Hea öppetus ja hea plaaster, on head selle tõbe wasto. K. Seda jah Mihkel, paremat ei woi ka olla. Kauba hinnad v-linno, perkpund 40 rubla. Hoows-v-linno, perkpund 45 „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad 10 „ Nissud, tsetwer „ Rukkid, kui head 7 „ Odrad, kui nendasamma 7 „ Kaerad „ Hea wöi maksab leisik „ Kartuhmlid üks wak 60 kopp. Punnane sool 840 „ Walge sool 7 rubla. Heringad makswad püt 15 „ Wäiksed heringad 9 „ Räimed makswad 12 „ Kiwwi söed püt. 175 kopp. Raua leisik maksab .120 „ Tubbaka leisik maksab. 240 „ Muidogi teada , on need hinnad keige parrema kandade eest. 359 Teadaandmised. (Politsei kohio lubbaga.) Kõige kõrgemalt I. Julil 1861 antud trakteri piddajate seaduse põhja peale, saab köikile neile, kellel nõu ja tahtmine on aastal 1875, trakterisi piddada, seläbbi teada antud, et nende kohhus on palme kirjade läbbi, omma trakteri piddamise lubba patenti palluda, ja peawad omma palme kirjade jure seaduses kinnitatud attestadid selle ülle, et nemmad mitte kohto pole st ei olle trahwitud sanud ja et nad omma krono- ja wallamaksud õigel aeal järge möda ärramaksnud, liggi pannema. Sedda teada audes tulletakse mele, et iggaüks sedda täidab, mis kästud ja mitte hiljaks ei jäe, mis läbbi kahjo sisse woib langeda, kõige hiljemalt  kunui 15. Nowembri kuu päewani s. a. siin rae kohto ees peawad ülles andma, et traktiri maksud ja kronu aksis, seäduslikult woib ärra jaggatüd sada. Pernus, rae-kohtus, 4. Nomembril 1874. Nae-kohto pole st ja selle uimmel: Oberwogt Groot. M 2143. Sekretär Brakmann. s Ulu ja Surju walla mallitsuste polest antakse seläbbi teada, et kõik sealt maldade hinge kirjas seisamad innimesed, ellago nad kus tahhes, peawad wibimata ja kõige hiljemast, kuuni Ise Detsembri kuu päewani Ulu mõisa, kohto maeasse tullema, omma wamilisi selgeste ülles andma. Jättab kegi sedda teggemata, siis peab ta üksi ka omma wastopannemise  pärrast wastama. Ülles kirjutus on igga rede Ulu kohto maeas. Ulu ja Sürja walla wallitsuste nimmel: H. Martinson ja J. Tomson, wallawannemad. Kirjutaja H. Too ts. Kulutus. Tallinna kauba panga Perno abbipanga  polest saab, Jaan Naimetfa nimme peale Tallinna kauba panga Perno abbipanga polest rubla peale 3. Märtsil 1873 wäljaantud rahha tunniskirri I-il C. Nr. ÄOSS, kui ärra pöllenud, seläbbi kirjast mahha kustutud, ja sawad kõik need, kellel selle nimmetud dokumenti pealt middagit sada on, seläbbi kutsutud, sedda omma nõudmist,  künni 7. Aprili kuu päewani 187 S Tallinna kaubapanga Perno abbipanga  wallitsusele peawad teadaandena;  jättab kegi sedda teggemata, siis ei wöeta tedda pärrast ennam kuulda ja saab temma ommanikule jälle uus täht ehk tunniskirri wäljaantud.