wälja astunud, nenda jääma, kuida see enne oli. Politikad, õhtu poolises Eüropas, arwawad  juba, kes teab, kui ime wäärt suurt asja teinud olewad, et nad sellega rahul olnud,  et Wenelased mõned wöidud sääl wöitnud  ja saawad wiimaks neid wöitusi oma kasuks  arwama. Kuida lord Beakonsfield, hiljuti  ühe pidu peal oli kõnelenud, et tema tahta Wene ja Türgi wahele rahu saata ja seda nii kindlaste kõnelenud, otse kui oleks see üks maha tehtud asi! Ja, mitte tema üksi ei kõnele  nenda, waid ka mõned seitungid on wäga wagurad sest kõnelema, kus siis igaüks, kui üks suur kohtunik Eüropa diplomatii kohtu laudas tahab istuda ja Wene ning Türgi wahel kohut  mõista. Kas tohime seda lubada? Ehk kül Saksa - Prantsuse söa aeal wana Thiers mööda maad ümberreisis ja üht ning teist riigiwalitsust palus wahelt rääkijaks ja rahuleppitajaks  wälja astuda, aga keegi ei liigutanud  kat ega jalga, waid Preislane kuulutas  oma wöedetud waenlasele, ilma kellegi käest küsimata, mis tingimistega ta rohu saab tegema. Meie oleme juba palju Preisi mustre järele teinud ja tahame ka ses asjas omale teda eestmärgiks wötta, ega kellegile lubada, ennast meite löppetuse rehnungi wahele toppida.  Balkani poolsaare peal seisab meie kasu esimeses reas, aga mitte Inglase ega Uuftrialase, seepärast saame meie õnneliku söalöppetuse  juures mehisel wiisil meie kasu peale waatama ja peame sääl juures enam julgust ja waprust ülesnäitama, kui tänini seda oleme teinud. Meie ei tohi kellegi ähwardamisega endid kohutada laska. Meite rehnung Türklasega  peab nüüd selgeks tehtud saama, ilma teiste kasu peale mõtlemata, waid Wenemaa kasu ja lõuna Slaawlaste asi, peab, mis need peaasjad on ja seletust tarwitawad, ja sellega siis wiimne rahu majasse tulema! Kuida ütles keiser Aleksander l ? ..Mina ei püsta oma möeka enne tuppe, kui wiimane waenlane Wenemaalt kadund on", nenda peame meie ka ütlema, ..mitte enne ei pea meie möek rahu jääma, künni wiimane Kristlane Türgi walitsuse piina alt lahti on", ja senna lisame weel juure, ..künni Wenemaa kasu lõuna homiku pool Eüropas  taieste rahule on tallitatud". KindralTodlebeni haigusest kö- neleb Peeterburgi wene seitung: Minewa kuu wiimaste päewade sees on, kui suur Majestät  Keisre Hsrra, Plewna ümber oliwad kindlusi  waatamas käinud, on ühe ligi sõitja hobune  kindral Todlebenile jala pihta löönud ja tema walu pärast äranörgastand ning maha kukkunud, ja et tohtrite abi saal kohe käepärast  olnud, seepärast läinud minestus kohe üle, aga ometige on tema pidanud woodisse maha heitma ja mõned päewad pitkali woodis  seisma, mis aga tema tööd takkistama ei pannud. Mis ära ja wangi wöetud. Seitung  ..Wene Mailm" teab sest kõneleda, kui palju suuritükka Türklaste käest ärawöetud ja kui palju mehi wangi wöetud ja seda leiame siin alamal: SuurMMd, Pashad. Ardaganis .... 92 1 1,000 Nikopolis .... 90 2 7,000 Gorni-Dubnäkis . 4 1 4,000 Telishis 3 1 3,000 Aladsha juures. . 42 8 7,000 Dewcboüunis . . 36 1 300 Hafis-Tapes ... 540 Kars juures ... 350 5 17,000 Ühtekokku 617 19 39,840 Niipalju on nüüd söahakkatusest künni siit saadik Türklaste suuretükkide, pashade ja ohwitseride  ning soldatite aru wähenenud, see on kes wangi sattunud, ise weel need, kes söa platsis surnud ja haawatud saanud, nende aru ei ole wist ka waike! Türklase tänu. Peeterburgi wene seitung kõneleb ühest uuest Türklase hirmsast tööst: Bronislaw Porasinski, kes Warshawi uniwersitäti peal oma tohtriks õppimist oli löppetanud, saanud ülemate poolest söaplatsi peale saadetud. Sää! Plewna linna juures, haawade kinni sidumise platsi peal töös olles,  hakkas Porashinski ka teiste haawatute seas, ühe Türklase haawo kinni siduma. Praegu, kus ta oma tööga malmis oli ja tahtis  oma pölwede pealt ülcstöusta, pistis Türklane  oma odaga temale kõhu sisse. See oli siis tema tänu, selle waewa eest, et ta tema haawad oli kinni sidunud! 404