Perno Postimees ehk Näddalileht 27. l»7k JOnes sPernus, reede 2. Juulil.) ansta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud paamal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla AO kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Pärnu Eesti põllumeeste seltsi koos olemine 30. Mail. Omalt maalt: Pernust: Suur kala. Riast: Keisre Herra reisist. -- Kõige kõrgemalt kinnitus. Õnnetusest. -- Willandist: Nurga kiwi panemisest.  Peeterburgist:  Surma sönumed. Suure Majestäti reisist. Kui palju iseendid tapnud. Telegramm. Uudest paberrahadest.  Suurwürstid. Puusärki panemisest. Moskwast: Tulekahjust. Kiewist: Leikuse lootusest. Jaroslawist: Põllu saagi ja elajate näitusest- Tihwlist: Mõrtsuka ja rööwle selts. Irkutskist: Kingitused. Wöeralt maalt: Berlinist: Türgi asjust. Telegramm. Jtaliamaalt: 30 aasta ameti pääw. Brüsselist: Rahwa mässamisest. Türgi asjust. Belgradist: Tapmisest. Taplustest. Türgimaalt: Mõrtsuka tööst. Kiriku sönumed. Intressi paberid. Kauba hinnad. Telimise teadaandmme. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" poole aasta peale, see on 1. Juulist kuni 31. Deetsembri kuu pääwani pidada tahtwad  tääda, et tema hind poole aasta peale on: postirahaga 1 rubla ja ilma postirahata  65 kop. Telimesi palutakse wara Lehe waljaandja. Pärnu Eesti põllumeeste seltsi koosolemine  30. Mait. Nimetatud pääwal pärast lõunat, kui juba kaunis jagu seltsiliikmeid koku oliwad tulnud, astus wiimaks ka president seltsimajasse ja töö hakkas warsi peale. Pärast seda, kui mõned  kirjad ja weikesed tallitamised oliwad korda seatud, pidas president, C. R. Jakobson kö- net heinamaade parandamisest. See kõne oli wäga tulus ja kasulik. Ta näitas selgeste ja sündlikult, kuidas meie enamiste halwu sooheinamaid,  kaunis kergel moodul parema korra peale seadida woime, nenda, et säält, kus enne wakkamaa pealt uks koorm halwa heina sai, siis wns künni kuus koormat kõige paremat põllu heina saab. Muidugi on sääl juures ka mitmesugust tööd teha ja waewa näha, aga seda ei wöi mitte pölgada ja weel enam, kui meie pärast seda auusamalt ja rikkamalt tagasi maksetud saame, kui meie oleme lootnud. Pea asi sääl juures on heinamaa parajalt kuiwaks  laskmine ja nenda nimetatud segimulla tegemine; kõik muud tööd langemad niisuguse aea sisse, kus põllumehel kibedad tööd ei ole, ja see on kewadist kalmet, kui lumi enamiste sulanud on ja maa mustaks lähäb, ja seeläbi saab see töö ka kaunis kergendud. President andis aga igaühele nõu, esiteks ühe ehk kahe