Perno Postimees ehk Näddalileht M 3. »S 7« »ÄM jPernuS, kesknäddal 4. Webruaril.^ sssta. SeS lshhes seisad. Mis meie tallorahwale wägga häddast tarwis. Ommalt maalt. Pernust: Kaubitsemisest. Riast: Uus gümnasium. Rööwliteft. Kuraten. Tartust: 50aasta Jubeli pääw. Tallinnast: Põlle keiktössi, mis trükkitakse. Uus õppetaja.— Peterburgist : Õmbluse massinad. Warra jaggamisest. Ullekobbus ei seisa kottis. Kronstadtist: Laewaoe käigust. Moskwast: Kolerast. Wöeralt maalt. Muhlheimist: Õnnetus püssirohho läbbi. Jtaliamaalt: Kontsili piddanlisest ja paawsti wanne. Romast: Woi nenda! Auftriamäalt: Ministrite seggadusest. Parisist: Prints Napoleoni korter. Prantsusemaalt: Kohto mõistus. Õnnetus sütte aukus. Tellimesi „Perno Postimehhe" peale woetakse iggal  aeal wasto, ja sawad jubba wäljätulnud  numrid weel täielikult järrel antud. „Pöstlmchhe" hind on postirahhaga 1 rubla 50 kopp. ;a ilma postirahhata 1 rubla 30 kopp. Bormi triikkikodda Peruus. Mis meie tallorahwale wäggs häddast tarwis. Tohtrid ja haige maeasid on wibimata tarwis,  sest muido ei woi nõiad ma pealt kadduda, egga kegi sedda immeks panna, kui rahwas noiade ja solapuhhujate jure jookseb ja neist ennast passed tohterdada, mis siis õnne peale lähhäb: olgo kas terweks woi surma. Ennamiste  on nõiad ja solapuhhujad kalo-naesed pettised tuletallajad silma moondajad, kes omma libbeda ja pettise kelega rahwast omma õnge otsa kissuwad ja meie tallorahwas on selle polest weel wägga rummal ja otsekohhene; tohter on kaugel, tedda ülles otsida piddawad raskeks ja rummalus sunnib tedda ommas häddas nõia jure minnema, tedda ülles otsima ja temma kaest rohto palluma, mis ka puddelite  kaupa kätte antakse, jo ja sa terweks. Agga kellest rohhi malmis tehtud? Eks marohtudest,  kuhhu sammalt ja muud selle sarnast  seggamine pannakse, kelle seas mõnned ka kõige kibbedamad, nenha kui süggelesi-kannid,  mis ni kibbedad ja kanged, et kui neid ihho peale pannakse, siis paljo kibbedamme hammustab, kui paansplii plaaster. Nende rohtude kirjas seisab ka törw ja tökkat, kellega ennast märiwad, nago õlleks innimese kehha, nago manna wankre aks, kedds märitakse.  Jälle issi rohhud on, mis nemmad aptegi pealt, poest ehk ka harja otsja wennelaste  käest ostawad; need on ennamiste Hofmanni-troppLd,  mis kui imme teggewat rohto innimesele temma kätkist pusärgini prugitakse; wehwermstntst ehk koirohho troppid, mis ka mõtlemata kombel sisse wöetakse; terpentin ölli on selle au sees, et innimestele ja ellajatele wägga hea rohhi peab ollema; püsstrohhi, sedda