kihwtt mitte üksi Valitsuse eestseisjate waSta, waid ka oma fttifl-litkete waSta, kelle peale usaldus  kindel ei ole, tarwitada püüdsid. Ja weel hirmsamad asjad ilmuwad seal. Mässajate juhatajad  ei ole kohkund, hirmu ja petusega omale seltsilisi koguda. .Jumala ja Keisri nimel" on waene teadmata rahwas waStapanemisele kihutud, ja kui sedawiisi ükski nende wõrku langend  oli, sai se surma hirmuga selle tee peal edasi aetud, kuhu eksitud oli, ilma et tema oma eksitajate nõutuSteft midagi oleks teadnud. Külma werega ässitasid need kurjategijad teadmata maarahwaft  teede peale, mille otS nende oma teades muud olla ei wõinud, kui surm ehk eluaegne wangipöli, ja ilma et eeswedajatel wäheniadki lootusi oleks olnud, oma nõutust korda saata. Zeitung „Kiewlzanin" kirjutab, et kurjategijad käskind on, iga seltsimeest tappa, kelle peale usaldus  kindel ei oleks. Peale seda olid nemad kõiki üleskirjutand, kellest arwasid, et nendele tüliks olekö; need kõik pidid tapetud saama, ja selle kirja seeS seisawad ka talumeeste, waimuliku  meeSte ja naesterahwa uimed. Talurahwa juures tarwitati muidugi wana juttu, et Keiser nendele maad jägada käskind, mis neile aga mitte antud ei olla, ja need on seda omas teadmata  olekus uskund, seda rohkem, mida wähem sealt maa talnrahwas teiste seisnstega kokku saab, ja selleläbi külades iga asja üle mõtlemata  segadus rahwa peades walitseb. Nimetud Zeitung foowib lõppeks, et talurahwas rohkem teiSte seisustega ligendud saaks. Se on õige küll, aga se on Wenemaal enamist raske küll korda saata. Seal ei ela mõisnikud enamist ise oma mõisates, waid suuremas linnades, mitmed  ka koguni wõeral maal, ja nemad ei tunne oma walla rahwast muud kui rendi-raha. Aga edenduse maim käib meie aeal wägewa sammuga läbi ilma, küll jõuab ka teede peal, miS Keisrist lahtitehtud on, pea iga meie suure isama nurka. Zarizünift. MS „We«e Zeitung" sõnumitoimentaja  kaewab, et Zarizüni linuaS ja kolmsada  wersta ümberkaudu, juba kewadest saadik mitte tilka wihma ega wähemadki kõuepilwet nähtad ei ole. Palawus on warjus 30 graadi, pääwapaistes 40 graadi; põud ja tolm walitsewad  üle maa. Rohi ja wiljapõllud on nenda kuiwand, et wiepäiwift wihma tarwis läheks, kui wähegi peaksid toibuma. Kallis aeg seisab  ukse eeS; tulekahjud on igal pool; rahwas ruttab hulga-kaupa liuna, kus midagi teenida loodab. Kuida Wenekeeli „Mosku Zeitungile"  kirjutakse, läks minewal Kesknädalil üks kiwiöli laew ,Soolasadamas" põlema. Karta oli, et tuli sadama ja kõige linna peale langeks, aga politsei juhatamise all läks korda, laewa teine poole Wolga jõge saata. Wöeralt maalt. Saksamaal kestawad riikpääwa waidlemised  tollide Üle edasi; rohkemalt osalt küll sellepärast, et saadikud asja juure ei jää, maid iga jäoskond segadustest mis kord sigitud on, oma isenõudmisele kasu otsib. Üks jäuskond loodab omale sellest rohkemat woimust, kui riigiwalitsuse  nõutust toetab, teine sellest, kui wasta seisab. Würst BiSmark on ise ühe kõne pidand ja sellega tunniStand. et tema kui minister ialgi mingi jäoSkonna poole hoidnud ei ole, maid et tema silma ees ikka ja üksi riigi ühendus ja riigi suurus ja wägewuS seisnud on, et tema aru ei saada, kuida üks paljas majapidamise asi, mis wiimakS tollide seadus on, niipalju tüli teha wõib, ja et jäoskonnad kes selle waidlemise  läbi oma wõimust wähendanud, seda omale ise, oma waStapanemise läbi saatnud on. Kuida ettearwata mõis, ei saa ka kõige waidlemiSte  otS muud olema, kui aga wõtmuse nihutuS  üksiku jäoSkondade wahel, tollid ise saawäd küll enamist riigiwalitsuse pärimist mööda seatud. Prantsusmaal kipub keisririigi jäoSkond pärast prinz Sui Napoleoni surma wägise kiilutama;  seal puudub nüüd esiteks se lipp, mille ümber selle jaoskonna liited ennast koguksid. Kuida aga asjad lähewad, seda ei wöi ettearwata;  se maa on nüüd juba ligi sada aastat kõik ettearwamised tühjaks teinud. Inglismaal on riigiwalitsuS parlamenti ees kinnitand, et rahu kauplemised Kaffre kuninga  Tsetewaioga alustud on. Seda aga siiski ükski õieti ei taha tõeks pidada, ja kui se ka oleks, siis ei usaldata nii kindlast selle poolmetsalise  kuninga sõna peale loota, et rõõm ligise rahu üle elamaks tõusta wõiks. Leitenant Karei, kes sette wäesalgu käsuandja oli, kelle seas prinz Lut Napoleon surma leidis, saada söeakohtu  alla antud. Temale antakse süüd ise põgenemise tähte annud ja oma kõrged seltsimeest  üksi jätnud olema, kõigist wäe aust ja söeameeste ausast kombest hoolimata. Belgia maal on ähwarduse kiri kuninga wasta ühe kiriku ukse külg es leitud. Kirjutaja näitab Katoliigi papide käsu alune olema, kellel paha meel on, et nende wõimus koolides mähendati.  Türgi maalt. Wiimsed segadused ja tulid Egüptuse maa pärast, kui ka oma kojaS ja oma ligema teeniate keskis, on rohkem sultani südame peale hakkand kui oodati. Sultan Abdul Hamid olla, kuida Koustautinoplis räägitakse, nii pahas tujus, et wäga raske on temaga ümberkäia, ja tema ihu- ja maimu terwife üle mitmesugused jutud rahwa keskis liiguwad. Teada on, et sultan minewal nädalil kirjast saanud, mis teda muist teotawad, muist ähwardawad, ja sellest wöetakse põhjust, alalist mässamise juttu uueste alustada ja selle abil mõnda meest ametist lükata ja teisi asemele seada, kellest se jäoskond, kellel sel silmapilgul natuke wõimust, omale rohkemat kasu loodab. Kuulus Osman pasha, kes Plewnas  lõwi oli, hakata sultani, kojas enam ja enam rebase näoliseks saama. Üteldakse, et Osman pasha wäga heaste teada, kusi poolt need kirjad tulnud, et tema ka neid oleks sultanist eemal hoida wöinnd, aga seda tema ei tahtnud. Kuida juba enne kuulsime oli sultan wiimsel aeal Osman  pasha wasta külmemaks jäänud, ja se arwata  nüüd, et aga siis jälle oma endise järje peale tõuseks, kui mässamise tondid sultani waimu filme ees kargawad. Kawal nõu on korda läinud,  suurem waenlane Fuad pasha, kellega sultani  käsu peale lepitust tegi, on wiimaks ometigi  oma kõrgest ametist lahtilastud, ja peale wõimuse wähendamise, on nüüd ka tema palk wähendud. Enne sai Fuad pasha igas kuus 260 Türgi naela, se on umbes ümber 1500 rubla, nüüd aga 100 naela, ja kitsus olla nenda kääs, et oma höbeasjad 2000 naela eest ühe rahalaenaja juure pandiks pannud on. Tüli ei ole muidugi lõpetud; Fuad pasha püab Inglismaa  saadiku abiga wõimust tagasi saada, OSman pasha püab ennast Wene saadiku peale toetada. Tüli ei taha sultani kojast lõpeda. Ka üteldakse endine sultan Mürad, keda waimuhaigekS  peetakse, kõigewähem tunniStakse, põgenend  olema; laewad olla läbiotsitud, aga leitud ei olla midagi. Ka Türgi ülem minister-suurwessir  Kheredin pasha üteldakse oma iste peal wankuma. Endine suur-wessir Mahmud Nedim, kes isamaalt wäljaaetud oli, on tagafikutsutud ja arwatakse et nõu oleks, teda oma kõrge ameti peale tagasi seada. Selle wasta on aga Inglismaa,  kes kardab, et Mahmud Nedim rohkem Wenemaa poole hoiaks. Sultan on küll savikutele  tunniStand, et Mahmud üksi ,oma asja" Konftantinoplis on, aga seda ei taheta uskuda. Wstene Dtän haige mees, kuida õnnis Keiser Nikolai Türgi riiki nimetas, ei tea kus poole ennast Peab pöörama, igalt poolt wahib tüli ja meelepahandus waSta. Bulgaaria maalt. Tirnowalt 27.Jaanikuu pääwal. Ennelõunat kell 9 sai manas kroonimise  kirikus tänu- ja kiituse laul lauletud ja sellepeale on uus würst Aleksander I. oma walitseja  wannet wandund. Würst kandis Wene kindrali-mundre ja mitmed ülemad autähed. Würst ütleS wandesõnad selgel Bulgaari keelel, mis kogudus suure ja elawa rõõmuga kuulis. Telegrafi läbi on peale seda würst Aleksandre wastawõtmisest omas Mis teadaantud: Warna linna jõudis würst 24. Jaanikuu pääwal, enne lõunat kell 11'/,, Wene laewa Wladimiri peal; sai Bulgaaria suuretükkideft teretud, ja kõik wõerad laewad olid lipud ülespannud. Sadam oli pärgadega ja lipudega uhkest ehitud. Wene kommissär würst Dondukow-Korssakow, kes tamne  seda maad walitses, wõttis würsti teretates wasta; würst Dondukowiga olid tema adjutantid, mitu kindralid, kuberner, linnapea, koguduste eestseisjad, ja ehitud neiud ja naesterahwad üleültse õie-kimpudega. Pärast kell 11'/, astus würst Aleksander Bulgaria maa peale, Bulgaria mundres, esiteks teretas teda würst Dondukow, siis pidasid linnapea ja kuberner kõnet; naesterahwad  puistasid õisi tee peale. Bulgaarlased ja Wenelased kisendasid ,hurrah!"; Greeklased naeratasid, Türklased olid waid; nende nägude pealt paistis rohkem wahtimise-himu kui tigedust. Amvahid ootasid würsti kalda peal. Koolilapsed, Bulgaria tütarlaste koolist, walges riides, teretasid würsti, keS lahkeste tänas. Würst Aleksander istus oma saatjatega hobuste selga ja sõitis pitkamm läbi rõõmsa rahwa, kes isamaa laulu laulis. Pea-uulitsas wötsid linna saadikud würsti leiwa ja soolaga wasta, mis suure hõbe waagna peal oli. Siit läks würft Greeka-öigeusu kiriku, kus metropolil teiste waimuliku meestega teda wastawõttis. Pärast lühikest Jumalateenistust läks rong mööda ehitud uulitsaid edasi läbi Wene soldati, kes mölemil poolel ülesseatud olid. Maja ees, mis würsti korteriks walmistud, seisid Wene soldatid auwahiks.  Siin wõttis würst mitmed saadikud wasta. Kell 6 pidi söömaaeg olema ja õhtu autuled põlema pandama. Warna linnas said 25. Jaanikuu pääwal pärast lõunat kõik poed kinnipandud ja linnale sigis rohkem ja rohkem pidu nägu. WürSti korteri ümber seisis rahwas paksus parwes; würst astus mittu kord balkoni peale ja teretas. Kell 11 aeal õhtu kogus rahwas ennast selle maja ümber, kus würst Dondukow-Korssakow elab, ja ,hurrah"-hüüdmised kõlasid. Adjutant astus wälja, ütles et würst juba magada, ja et nüüd kõiki au würst Aleksander I. anda tuleks. Rahwa kogu ei lahkund aga enne, kui würst Dondukow wäljaaStus. Sadikud tänasid teda ja palusid Bulgaria rahwa lõpmata tänu kõige selle eest, mis nende eest tehtus Wene keisri ette panna. Nenda tulewad sõnumid ka Rustshukift: Kõik würst Aleksander I. tee Warnast Rnstshuki oli oli wahepidamata auandmine. Igal pool teretas rahwas teda rõõmsa õiskamisega. Kõik raudtee jaamad olid nhkeste ehitud ja igas jaamas ootasid waimulikud mehed, kohtud ja söeawägi würsti. Rustshuki raudtee-hoowis ootasid naesterahwa saadikud ja puistasid õisi würsti tee peale; üks naesterahwa saadikute seast, teretas teda Prantsuskeeli  lauluga. Würst Aleksander näitas wastawõtmisest  liigutud olema. Linna sisse sõitmise juures teretasid linna koolilapsed, Bulgaariaja  Türgi rahwa sugust, koolmeistrite juhatamise all würsti. Pärast käis würst kirikus, wöttiS saadikuid wasta ja sõitis läbi linna. Bulgaaria pinna peale astudes, on würst Aleksander seda kuulutust annud: ,Minu austud ja armastud maarahwaS! Bulgaaria rahwast ühel healel würstiks walitud, astun mina nüüd selle minule kalli ja armsa Bulgaria pinna peale. Sel suurel silmapilgul täidab mind pala soowimine, minu uue isamaale mi usina kui wõimalik näidata, kui wäga mina seda püha kohust tunnen, mida rahwa tahtmine minu kätte uskunud on. Mina olen walmiS, kõik oma jõudu Bulgaaria maa õnnele pühitsema, mis sellest silmapilgust saadik minu isamaa saab olema. Enne kui uude pealinna jõuan, enne kui walitsust wastawõtan, pean mina oma pühaks kohuseks rahwa ees, keS mind aujärje peale tõstnud, Tirnowa linnas oma wannet wanduda.