omma 75 aastast sündimise päewa, ja Berliin  seitungid könnelewad sest päewast: Jgga päew ollid meil wägga pahhad ilmad, kus lummi ja wihm wöido möda ulitsaid kerutasid  ja nisutafid, agga tänna, meie armolise keisre sündimise päewa!, tõusis päike wägga selges taewas ja terretas omma lahke paistusega  meie wanna rigiwallitsejat ja temma üllamaid  sel sure! römo päewa!. Möllemates parlamenti jaggudes olla st jubba eila öhto teada olnud, et wanna keiser se kord savikuid ja õnne sowiaid ei wöida wasto wötta, ja et st teada/kui wägga temma ommas kõrges auammetis,  omma kohhusid püab täita ja kõiki lahkeste wasto wöttab, issiärranis ühhel stsuggusel  surel täht-päewal, nago st otti, ja et ta sel päewal sowinud rahhus olla, arwatud tedda ni raske haige ollewad, et wöimata lemmaga  kokko sada. Agga se ei olla mitte nenda olnud, sest üks kirjutab sealt nendä: „Ma könnelesin tänna ühhe kunstmehhega, kes eila warrakult keiserlikus lossis, tänna öhto mängitama tükki prowi teinud, olla keiser issi ja ka ketserina omma suurde wöerastega, kes sündimist päewaks ollid senna tulnud, stdda prowi pealt watamas ja ni hästi wanna keiser issi, kui ka temma abbikasa olla möllemad terwed ning prisked olnud. Sejäeb siis stvda korda weel katte alla, mikspärrast wanna keiser  mitte ei olle tahtnud, et temma ministrid ja muud kõrge seisust sees ollewad mehhed, omma süddame römo ei olle wöinud tale üllestunnistada;  agga ülleüldse on rahwa rõõm sel päewal issiärranis wägga suur olnud ja on iggapiddi omma armastust omma wastna keisre wasto paljo surema! kombel üllestunnistanud,  kui ial enne. Inglismaalt. Prantsuse asjust. Inglise seitung ..Times" könneleb wanna präsidenti  liast ja raskest murrest, mis tal Prantsuse  söawäggede seadmise ja nende üyhenduse parrast on, mis sedda tunnistab, kuida temma wanna Napoleoni !!!. wallitsuse aeal jubba politika asjus wagga tru ja holelik olnud. Ta könneleb: ..Wanna Thiers näitab ommas praeguses teggemises wägga Napolioniga, nago temma nwnne aasta eest kõik mailma kohhutas, ühhes meles ollewad, et ühhe rigi wäggewNst ja Kndlust ta soameeste järvele arwatakse kes wsiwad sõtta minna. Agga ta kinnitab kõwwaste  ja ütleb, et ta ssdda ei armasta, eggä ka selle peale suggugi ei mõtle, sedda etteVöttä, maid agga rahho ja föbraliko kdkko leppimist. Temma arwamise järvele ei olle Prantsuse riM praego, mitte haddalisemat asjo kassile Võtta, kui temma söa wäggesid omma rigi tarwiduse järvele kokko kutsuda ja nenda seada, et temma  pirid ja kindlused ning kantsid rigi omma  seestpolise rahhs parrast, kindlad ollekstd ja kegi mässaja ehk rahho rikkuja rumisgga mahti ei saaks, rigi seaduse wasto takka ülles lüa; sest Prantsuse rigi rahwas ei olle Vee! mitte ühhes meles, maid sM on mitmesuggused seltsid, kelle parrast rigiwallitsusel allatl silmad pärrane lahti peawsd ollewa, et näeb, mis näd tewad; allati peab rigiwallitsus nende ülle walwama ja neid nago pirredaid lomi tuggewa  ähhelate otsas kinni piddama. Inglane katsub ka manna Prantsuse wabbatrigi prasidenti  nattuke nokkida ja ütleb, et se älluswüür, mis peale wanna Thiers omma söawäggesttz tahhab kokko kutsuda, liig nödder alla, lissab warsi jälle jure: ja Prantsuse rigil peab üks söawäggi ollema, et ta jälle seks saab, mis ta olli ehk paljo ennam peab tal üks surem  ja parrem wäggi ollema, kui tal enne olli, et ta ka issi suremaks saaks, kui ta ial enne olnud. Nenda, ja weel muul wisil puhhub ta temmale kanget tubbaka suitso ninna alla; woi teinegi na rummal on, et ta sest arro ei sa; agga kannatab ärra ja teeb mis omma arwates hea tunneb ollewad. Hollandimaalt. 300 aastane mällestuse  päew. Hollandima protestanti ussulised  ollid nõu wötnud, Aprillil selle mällestuseks, mil Brielle kindlus nende kätte langenud, 300 aastast mällestuse päewa pühhetseda.  Se olnud se essimene ja suur wöit, mis nende söariistad Hispaanlaste wasto wöitnud  ja se essimene suur kaotus, mis Alba hertsog piddand walja kandma. Ehk kül rahwas  sure iggatsemisega üht sesuggust mällestuse  päewa tahtnud piddada ja sellega mele tulletada, kuida Jnmmal 3VV aasta eest nende söa-riisto õnnistanud, on jesuitide seltskond, mis Hollandimaal ka just weike ei olle ja kes 120