ehk allewites tulle kahjud liig saggedad on, agga ommetige kullewad nad wahhest ka ette, nago se essimese Suiste pühha õhtul Üllezöe  allewis olli. Ohto na maggama minnemise  aeal, ohto kello kümme, olli korraga karra lahti, et tullekahjo Üllejöe allewis olla, kuhhu priitullekustutaja selts omma pritsudega appi ruttas ja omma wapruse läbbi tuld pea kustutas, et ta suremat kahjo ei sanud tehha, kui et kattus pealt ärra põlles. Ni paljo, kui sest asjast teame, on tulli toa pöningult hakkanud. Kui suurt kahjo ta teinud, põlle weel selgeste teada, agga ni paljo on kuulda, et maea assekurantsis üllesantud olnud. Tulli ei wata selle peale, kelle maea ehk ommadus se on, waid kui kätte saab, siis nago hunt lammast, ilma armuta ärrasööb. Se olli neljapäew ohto 23. Mail, kui kölla meie linnas ümber jooksis: Sindi wabrik pölleb! Meie tullekustutaja selts ruttas kolme pritsuga ja paljo asjata pealt watajaid senna, tuld kustutama.  Suur wabriko maea, kus kõik kanga kuddumise tellid ja ammet riistad sees ja ka paljo willo, löngo ja malmis tehtud tööd, olla pöllenud, mis agga meie tullekustutajad ennam põlle kustutada wöinud, waid hoidnud agga, et tulli eddasi ei saaks minna. Sest asjast ei woi meie sekord suremat könneleda, sest et sedda kuulnud, agga mitte näinud olleme.  Waesed toömehhed on pöllastamise wäärt, ühhe korraga leib käest otsas. Pernomaalt. Raiskus ellust kirjutab  üks auus mees nenda : Kule Postimees, mis ma sulle siit omma walla nore rahwa ellust tahhan juttustada; häbbi on mul sest kül konneleda, agga mis ma woin senna parrata,  sest assi on kössi ja tõeste wägga laido wäärt ja selle wasto söddida, on igga ristiinnimese  kohhus, muido lähhäb se ikka pahhemaks.  Ärra panne siis pahhaks, kui ütlen,  et meie waldas roppust ja rojust rohkem on, kui et sedda jõuame Väljakannatava; noor rahwas ei holi ennam häbbist egga au ust, waid ellab pärris ellaja kombel; saab siis mönni lapse, siis ei häbbene ta kohhut käies ja omma  häbbemata töö eest suurt palka nõudes, kus hiljoti üks noor, na 30 aastane mees, selle kimpus olli. Ma ei hakka ta nimme kül mitte nimmetama. Selle waese mehhe ellu on kül wägga laido wäart ja pealt nähha on temma pärris sarwilise sullane ja temma hantlanger  ning seltsimees, tedda tenib temma ni ööd kui päewad, olgo se laupäew woi pühhapäew,  sest põlle luggu! J. R, Riast. Kus suur Majestät praego wäljamaal on, selle ülle ütleb ..Wallitsuse teadaandja" ällamal seisawat telegrammi sanud ollewad: Emsist, 14. Mail. Suur Majestät Keisre Herra, on päew parrast sedda, kui ta seie tulli, terwise wet prukima hakkanud. Wanna Saksa keiser tulli eila öhto sia, Wenne Keisre sure Majestäti Aleksander II jure wõeraspeule ja saab tänna öhto jälle koju taggasi sõitma. Suur Majestätina Würtembergi kunningana,  Olga Nikolajewna, on laupäewal 11. Mail, Emsi tulnud. Üks lahti ja teine assemele. Kuida Liwimaa kubbermango seitung könneleb, on Perno maakonna tohter, Staatsrath Landesen,  temma palwe peale, häddise terwise pärrast,  ammetist lahti lastud ja tohter Bese jälle temma assemele kinnitatud. Kauba ajamisest kirjutakse Riast 17. Mail, et 1874 aasta üks wägga korraline aasta kauba ajamisele olla. Künni selle päewani  olla neile jubba 1998 kauba laewa sisse tulnud, kus minnewa aasta sellesamma aeaga, mitte rohkem, kui 629 laewa olnud, se aasta on siis 379 laewa rohkem, kellest jo nähha wöime, kui paljo meie kauplemine kaswanud ja isstärranis on linna kauplemine wägga tõusnud. Ülleüldse on 1. Januarist künni 39. Aprilini wäljaläkkitud 925,917 puda linnu ja nimmelt l. sortist 552,376 puda, 11. sortist 313,454 puda, 111. sortist 44,149 puda ja IV. sortist 15,947 puda, se teeb siis üllemal nimmetud summa wälja. Linna seemnid on se aasta wäljaläinud: külli seemnid 9137 pütta ja allamaid seemnid 23,994 tsetwerti ja kannepi seemnid 8667 tsetwerti. Kannepid on wälja widud 69,437 puda. Wilja on wälja sadetud: rukkid 240,355 tsetwerti, odre 87,806 tsetwerti ja tatraid ning tango 30,055 tsetwerti. 179