egga Mekucantis põlle ülles antud olnud, arWatakse liggi 8999 rubla suur olleWsd. Kust tulli lahti peäsenud, on teadmata, arwatakse  agga tulle-tikkudest hakkanud, kellega ühhe maea lapsed olla mänginud. kk. Julil on pilkne Juro kihhelkonnas, Purgele mõisa kortsimehhe  Hans Kausbergi heina küünt põllema  lönud, kus k4W leisikast ristik heina sees olnud. Küün ei olle assekurantsis üllal olnud  ja maksnud 259 rubla ja heinad mis sisse janud maksta 289 rubla; nenda on siis köit kahjo ühte kokko 539 rubla suur. Marwast. Randa läinud laew. Narowa  jöe suust on „Golos" telegrahwiga sön- NUMjd sanud, et pühhspäewa öhto, Jutil,  Saksama laew ..Ewer" ühhe ladungi petroleumi  ölliga senna randa läinud. Laew ja ladung arwatakse ühte kokko IVV,WO rubla wäärt ollewad. Peterbnrgist. Wäggede munserdamine.  Seitungi «Wenne Jnwalide" läbbi, kirjutakseKrasnoje-Selust, et suur Majestät  Keiöre Herra 17. Julil on hakkanud wäggesid  munserdama laskma, et nähha, kas meh- HLkesed ka middagit möistwad ehk mitte. Warsi selle päewa hommiko on esmalt hobbuse  waggi ja parrast ratsa suretükki waed Keisre Herra ees omma kunsti näidanud. Suur Majestät kandnud Leibhusarirüggemendi  mundert ja keiserlik kõrgus, Austria ertshertsog Albrecht, kes sure Majestätiga liggi olli, Littawi ulanirüggemendi mundert. Peale selle kui suur Majestät söawäed ennese eest laskis möda marsida, käskis temma manöwert piddada,  mis ülle ta omma töeliko rahhul ollemist  on teadustanud. Keiserlikud kõrgused, Suurwürst Tsesarewitsh  ja Suurwürstid Mihael Nikolajewitsh ja Wladimir Aleksandrowitsh ollid ka seal liggi. Selsammal päewal on ka suur Majestät jallawäe öppia pattaljoni ja söawäggede koli pattaljoni munserdada lasknud. Kui kõigega walmis oldud ja igga pattaljon  kojo läinud, on wimatse pattaljoni laulikud,  kuida se neil ikka prügiks, ees läinud ja üht rahwa laulo hakkanud laulma, mis muse- kandid ltggi mänginud, ja ni üllewägga kenna kuulda olnud, st suur Majeötät Keisre Herrs isse ja keiserlik kõrgus Austria ertshertsog ning Suurwürstid tük maad nendega liggi läinud. Permi kubbermangust. El la ja te katks többest. Seal kubbermangus, Zrbiti  maakonnas on, kuida ..Golos" könneleda teab, Siberi katks többi ellajate kallale tulnud  ja issiärranis wägga paljo hobbusid mahhamurdnud. Se többi olla jubba walla ülle laiale laotanud ja 15 päewa aea sees, se on 13 —-38 Juni kuu päewani 365 hobbust surmanud. Seitung ..Wenne mailm" ütleb, et se pahha többi ka nende hobbuste kallale läinud, mis Kõmaka jöe äres töös olnud  ja 28. Junil 26 hobbust haigeks janud, kellest ka 23 langenud. Seal olla kohtud ommalt poolt kõik teinud, et többi ei peaks ennam kaugemale minnema, agga middagi ei tahha aidata. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Poli tika asjus on Europamaal sedda korda suur tule wahhe aeg, mis ka päew päewalt ikka ennam awwalikumaks  saab, et rahwa ollik igga piddi kaswab ja eddeneb ning kõrgema pulga peale tõuseb. Ni pissut, kui se rahwale kassulik on, kui nemmad politika ammetitest koggoniste wäljalükkatud,  otse nisamma pissut on se kassulik, kui politika ammetid, wägga paljo rahwa rammo ja nende jöudo tarwitawad, mis issiärranis  targema rahwale pudumata tarwiduseks  harjub. Ja se mödub siis wägga innimese  elluko peale, nenda, et ta kõik ärrakatsub,  kuida ja mil kombel sedda ennesele ommandada.  Seal jures ei jõua rahwas agga mitte wälja piddada, sest rahwa üllem ja pea assi on ja jäeb ikka, tööd tehha ja sellega murretseda, mis nende üllespiddamine tarwitab;  ehk maa töö ja pölloharrimine wahhest kibbedam, siiski ei lõppe se ial ommetige koggoniste  ärra, waid sedda on ikka ja wahhepiddamata  ikka. Ühtlase walmistab ka üks sesuggune willi, mis eeskäidawa sure tormi ja 261