on meie Eestirahwa seas jubba kausis rohkeste neid, kellel krono wie protsentised laeno pabberid,  mis igga aasta paar kordi sawad wälja lositud, kaes on, ja üks ossa neist ka iggakordse  lostmise aeal surmatud ehk ärrakaotud sawad, mis krono siis wäljamaksab. Sured wöidud, mis mönni lostmise jures wöidab, on need pabberid wägga kalliks teinud, nenda et praego saea rublased pabberid 170 rubla ja weel rohkem maksawad, agga kui üks pabber  surmatud saab, ei maksa krono ennam, kui IM rubla wälja. Nüüd on se agga prügiks  wöetud neid pabberid paar näddalad enne wälja loosimist wähhikese hinna eest, kuida kuulnud  ollen, M koppikat tükki pealt, assekuririda, siis ei olle karta, et kahjo saab. Et agga meie armas Eestirahwas, sest assekuririmisest middagit ei tea, sepärrast woiwad pea suurt kahjo sada, nago Jurri T . . . . eila mulle omma õnnetust kaebas. Ta olla pari aasta eest ennesele ühhe sesugguse pabberi ostnud ja maksnud selle eest 170 rubla, ja nüüd wimase lostmise jures sanud pabber surmatud ning krono maksnud 120 rubla wälja?, nenda on temma siis 50 rubla piddand kaotama. Sedda kuuldes ütlesin temmale mönne happu sönna ja mmmetasin tedda ennast ta õnnetuse seppaks,  sest õlleks sa pilleti assekuririda lasknud, põlleks sedda õnnetust olnud; maksab paljast 20 koppikat pilleti pealt. Kui mees sedda kutis,  teggi ta sured silmad ja wahtis mo, kui ühhe imme loma otsa, wimaks peäsis keele köidik  lahti ja ütles kurja nimmega: sedda ei olle ma mitte unneski näinud, weel wähhem kuulnud,  et luggu nenda on; sest põlle kegi sönna lausunud, egga Postimehhedgi kummagi sest suud lahti teinud, mis ommetige nende kohhus  tehha õlleks olnud. Minno armsa Eestirahwale olgo siis teada, kuida ennast kahjo eest woiwad hoida ja ka sedda, et iggas linnas neid on, kes sedda assekuririmist,  20 kopp. tük, tallitawad ja ni paljo kui mul teada, on Tallinnas herra N. Krich, Pernus herra O. Bööcke, Tartus herra H. D. Brock; agga Willandi rahwale ei woi ma mitte oölda, kes seal sedda asja veaks tallitama; sedda kulago nad issi järrele. J. K. Wõrrust. Juli kuu külMast« Sealt kirjutakse Ria seitungi läbbi, et ka seal 8/9 Juli öösel, külma olnud. Warra hsWmDG, na kello 4 aeal olnud 3 kradi soja. Kirjutaja  ütleb omma hakna al rohhu üsna walge olnud ollewad ja ühhe waese metsa wahhele, kes nelli wersta sealt emal ellada, olla külm suurt kahjo teinud, wötnud kõik temma kartuhwle  warred ärra. Kirja saatja ütleb ommas  aedaö kõik terwed ollewad. Tallinnast. Krono wölga tassutud. Ammetliko sõnnumite jarrele on 1. Januarist künni 1. Ju li ku päewani, se on essimese pole aasta sees se aasta: Hommiko - Harjomaalt 16,243 rubla 85 kopp., Lõuna Harjomaalt 11,997 rubla 5V2 kopp.; Õhto-Harjomaalt 7325 rubla 43 kopp.; Rand -Wirromaalt 13,865 rubla kopp.; Maa-Wirromaalt 16,599 rubla kopp.; Allentaggusemaalt 12,763 rubla kopp.; Hommiko-Zärwemaalt  11,576 rubla 97Vs kopp.; Löuna-Järwemaalt  6933 rubla 96 kopp.; Maa-Länemaalt  6848 rubla kopp.; Rand-Länemaalt  7292 rubla kopp. ja Läne saarde maalt 12,436 rubla kopp., ühtekokko 111,824 rubla 22 kopp. ärramaksetud. Eestimaalt. Arruandmise kirri. Wimasest arruandmisest sadik, kui paljo Balti raudtee sisse teinud, on pool aastat mödas ja nüüd on jälle teadust antud, kui paljo 1. Januarist künni I. Juli kuu päewani, se aasta, rahha sisse tulnud ja sedda olla 1,491,122 rubla 94 kopp.; essimese werend aasta on 668,976 rubla 51 kopp. ja teise werend aasta sees 732,146 rubla 43 kopp. Aastal 1873, on essimese pole sees 989,351 rubla 84 kopp. sisse tulnud, se aasta on siis nende tenistus 411,771 rubla 19 kopp. surem olnud. Tallinna seitung könneleb ka ühtlase mönnest õnnetusest, mis seal sündinud. 24. lulil on pitkne Rakwerre kihhelkonnas, Pira mõisa 16 aastast karja poissi, nimmega Jaan Laur, karjasmaal surnuks lönud. Juli kuu 1. päewal on Johwi kihhelkondas, Kikla maldas nelli tallo kõige ellajatcga, pöttotöö-riistadega, rietega, wilja ja rahhaga ärrapöllenud. Kõik kahjo maeadega ühhes, mis mõisa parralt, 260