piddswad, agga neid, kes neist käskudest, ei HM, kowwaste karristab.. Reed kässo öppetused  wöiksid meie armsa eesti rahwale, ja issiärranis nore rahwale, kelle ellõ ülle raskid kaebtusi tõstetakse ja mis ka tõeste tösst on, kõige nende pahha ello wasto tammiks ees Ma, et nad mitte Jummala nuhtluse alla ei lange. Leiwawannemate kohhus ja kord on neid käskusid wägga trmste-piddada ja ka saggedaste omma kässo allustele ja leiwa-lastele  meletulletada, sest Jummala wits üllatab iggale pole, kes temma käskudest ei HM —- Jakopi poead sidduwad neid käskusi nahk tuppedes  omma otsa ette, agga ristiinnimesed peawad neid pähhä õppima ja süddame tahwle peale kirjutama, ning selle ülle walwama, et kurjad himmud ja kimaluseh neid sealt ei sa mahhakustutama. Mõtleb wahhest mönni, et veed kässud ühheft targast mehhest kirjutad. Ms peab ta ka teadma, et se tark mitte omma,  waid Jummala tahtmist täitnud. Jummala  Vaim on temmale sedda tarkust andnud, neid rahwale öppetuseks anda. Armasta omma  liggimest, kui issiennast, on Jummala käsk. Kaddedust jä wihha liggimese wasto, karristsb  taewa issa omma! aeal." Peterburgist. Würst Gortshako wi kirja ülle teggid Eüropa seitungid ommal seal suurt karra, otse kui õlleks würst kõik mailma  tahtnud pöllemä südata, sest ei olle agga rigiwallitsused middagit pahha möttelnud, waid sedda, mis würst Gortshakow ommas kirjas nõudnud, waggusi läbbi kalunud, ei kellegi õigust wähhendanud, waid kõik nenda õiendanud ja seädinud, et kirrik kesset külla sanud, se on: et wähhendud õigus täieks saab, sest mis ühhel õigus seal teisel kohhus. Konwerents  on nüüd lõppenud ja temma wimane  otsus on õigus ja rahho. Saksa keisre kirri, mis ta Wenne Keisrile 19. Webruaril kirjutanud on, kuida wenne seitung ..Jnwalide" sest könneleb: na siin Parist müride tagga wäggestd läbbi wadates tulletan ma mele meie wennaliku ühhendusega  ühhendud söawäggesid Keisre Aleksandre  l. ja Preisi künninga aeat, kui nad ParW linna läksid. Saksa keiser tunnistab ka ühtlase omma römu selle Ms wälja ; et WenNSNK Keiser kardegrenaderirüggemendi ütlema  wallitseja au nimme wastowetnud. § Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist kirjutakse wäggede  är rakul!emisest Prantsuse maalt» Selle jarrele, kuida rahho tehtud, on ka Saksa söawaggede ärraminnemise polest, Prantsuse maalt, seatud ja kinnitub, kuida nad sealt peawad  ärraminnema. Kõige ennamiste ott siin jut neist Saksa wäggedest, mis Seine jöetagga, se on: nende arramsnnemiW, mis lõuna ja öhto pool küljest Parist linna hoidsid, nettdasammoti  ka neist wäggedest, mis Parist linna lõuna poolt küljest ollid ümber piranud. Selle wasto jäeb se waggede ossa, mis pöhsa poolt küljest Sakseni kroonprintsi wallitsuse al rist hoidis, ni kaua paigale, künni esstmene jaggo söakullo ärramatsetud. Et ülleüldse senna ennam suurt wägge kaitsmiseks tarwis ei olle, separrast woib surem ossa Saksa wägge kojo pole marsima hakkata. Senna jädawad wäed woiwad mitmesuggustest söawaggede  jaggudest kokko lidetud olla. Ülleüldse  ei olle se ka weel selgeste teada, kuida selle polest seatud. Rigiwallitsuse kõige üllem murre on, et wamilide eestmurretsejad ja toitjad ning ammeti mehhed ruttust kojo sawad, ommakste eest murret kandma; separrast  on ka rigiwallitsus sedda nenda seadnud, et nemmad jubba Prantsuse maal kohhe raudtee  wankresse astuwad ja koju söidawad; kõik teised wäed peawad jälla künni Saksama piri peale marsima, seal astuwad alles raudtee wankrisse ja sadetakse eddasi. Elsas ja Lootringen, jäwad, kuida nüüd kord kinnitub, Saksama ommaks, kuhtzu keiser üht Sakslast wallitsejaks sisse panneb ja seks arwatakse  Badeni prints Willemat, kes omma hawadest  parrajate terweks sanud, parraja mehhe ollewad, kes seks kõlbab. Ni kaua kui weel üht ja teist pahha karta, jäeb tarwitaw söawäggi senna, pärrast agga, kui kõik kartus nwdas, jäeb selle ma kaitsmine ja rahhul hoidmine rahwa  omma eestseisjate holeks. Hakkatuses olli saksa rahwa käes se jut, et Preislane sedda 101