räkitud ja ka mahha tehtud ollema , ,et selle tööga süggise tahhetakse hakka tust kehha ja sedda tööd olla, wanna tuttaw raudteede teggja:  paron Ungern - Sternbergi herra omma holeks wötnud» Nende töödega tuttaw wäims rikkas mees, tahhab sedda mõistuse warrandust, mis ta Odessa ja teiste lõuna polise Wennema raudteede ehhituste jures ennesele korjanud, omma kodduse kubbermangude heaks ka tulla laska. Et raudtee kassulik ja tullus, sedda ei woi kegi walleks aeda, sepärrast on sowida, et se ka pea kätte wöetud ja tehtud saaks. , Peterburgist. Keiserlikud reisiad. Seitung .-Wallitsuse teadaandja* könneleb, et Keiserlik kõrgus, Suuwürstina Aleksandra Josepowna  omma keiserliku lastega, Suurwürstid  Konstantin, Dimitri ja Watsheslaw Konstantinowitshiga  lt. Mail, lõuna kello ühhe aeal waljamale reisinud. Keiserlik kingitus. Kuida Peterburgi  politsei seitung teab könneleda, on meie suur ja armoline Keisre Herra ja Proua selle römo parrast, et Jummal keiserliko kõrguse, Suurwürstina Aujärje pärria Prouale önneliko  mahhasamise tunnikest kinkinud, kõige körgemlikustarmust  3000 rubla lubbanud, et selle summa eest, ue sündinud Suurwürsti Georg Aleksandrowitshi ristituse päewal, Peterburgi üllema politseimeistre heaks arwamise järrele «õnned, kes wölgade parrast wangi maeas istuwad, saaksid lahti lastud. Selle järrele on siis 17. Mail seitseteistkümmend wölgniku wolla wangi koeast lahti lastud. Kroonstadtist. Suurwürst. Kuida Peterburgi saksa seitung könneleb, on keiserlik kõrgus, Suurwürst Aleksei Aeksandrowish 11. Mail Kroonstadti tulnud, et seal söalaewa «Swjetlana" walmistamist, kellega keiserlik kõrgus,  admiral Posjeti kommaderimise al söalaewadega,  üht reisi Amerikamale tahhab tehha,  järrel wadata ja õiendada. Peale selle, kui Suurwürst nelli päewa järges seal hommiko  kello 7 künni II ja parrast lõunat kello K künni 5 ammetis olnud, olla ta 15. Mail jälle Peterburgi taggasi sõitnud. Mohilewi kubbermangust. Jssiev- nsse hukkamine. Peterburgi saksa seitung könneleb ühhest wägga tähhelpannemise waärt sündinud asjast, mis Mohilewi kubbermangus sündinud ja kellest sealt teadust antud. Assi on nenda: ..Dswski lähhedal, on üks tallonaene,  ühhe rikka tallopoea tüttar, Swonetsi küllast, omma seitsme aastase tütrega, umbes kaks künni kolm sadda sammo maantee körwas ühhe pu wirna peal omma hea melega endid ärrapölletanud. Kuida könneldakse, olla temma  lühhikene aeg enne surma, süggawa möttete  sisse langenud ja ennamiste kahhe, sealt külla naesega, kes omma pead kerjamisega üllal piddanud ja ühhest teise käinud, koos olnud. Nendega ühhes olla ta ka Swonetsist selle wabbandamise al, et teise küllasse lähhäb, wälja läinud. Kui nad umbes kolm wersta küllast emale läinud, seal kaewanud ta augo ma sisse, laddunud puid risti pöigeti täis - se tö tarwitanud kolm päewa aega siis wötnud ta issiennast ja omma tüttart nende kerjajate abbiga ridest lahti, pannud puhtad särgid selga, wissanud esmalt omma tütre ja pärrast hüppanud issi pöllema pandud puu wirna peale, -kus nad endid ärrapölletanud. Selle hirmsa töö jures olla ta issi ja ka möllemad  kerjajad pöllewad wahha küünlad käes hoidnud ja mitmesuggusid palwid seal jures luggenud. Kui kõik mödas olnud, läinud kerjajad  Swonetsa taggasi, winud wanna issale wimasid terwisid tütrest ja tütre tütrest ja kö'nnelenud  kuida luggo olnud, ilma selle peale mõtlemata, et töö seäduse wasto ja sure mustamise  wäärt on. Assi antud kohtule ülles) kes ka warsi järrelkulamist allustanud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Surma sönnumed. Dessaust antakse teada, et Anhalti hertsog Leopold Pridrik, sedda mailma Jummalaga jätnud ja omma Issanda rahho sisse arraläinud.  Anhalti wallitsuse seitung könneleb: Kõige rigi allamate ärraräkimata sureks kurwastuseks  on se meie sure ja armolise Jummala  tahtmine olnud, meie auustud würsti Leopold Pridrik, Jummala armust, Anhalti, Sakseni, Engerm ja Westwahleni hertsog zc. 191