,iKWM lähhsb; agga,!'kaö sedda Prantsuse rigi rahwast ka kegi wpib Welda,!-et seA ka Matt Mhho olnud ja nernmad sudid rahhust romustanud. Wötta nappust! Europa ma rikidest seisab Prantsuse ma omma söa pidhHmiste  polest kõige kõrgema pulga peal ja Wesse otsa kirjutud. -Nende 70 aasta aea sees on temma kolmkümmend seitse korda söas olnud» Temma jarrele tulleb Wenneriik, kellel ennamiste omma hommiko polise piride peal .saggedaste teggemist olnud. Selle jarrele t-Meb siis Inglise ja Austria ma, mis kaksttMkümmend  ja wimaks Preisima, mis selle sea sees seitse korda söas. olnud. Kui nüüd essimeöte ja wimaste peale watame, siis peaks meil se arro kohhe kaes ollema, missuggune - mhMüs kõige himmolikum söa ja werrewalla- Wse peale olnud. Zgga wallitseja aeal, kes Prantsuse troni peal istunud, on mässamist ja werrewallamist olnud; ja mis ülle? sedda ei tea wimaks ckegi, otse nago se praegogi on, km sedda õige päwa walgel wadata ja küssida: mis ülle nad södda piddawad, siis ei tea kegi asja nimmetada, waid peame paljo ennam ütlema: Prantslaste au ahnus ja werre jännu, on neid Sakslaste kaela aeanud, et agga nüüd teiste käest wallo sawad, sedda ei olle nad ette teadnud. Peterburgist. Kui paljo tolli rahha, se aasta künni 3. Septembri ku päwani ülle rigi krono kassasse sisse tulnud, sest könneleb üks Peterburgi seitung ja ütleb ülleüldse sisse tulnud ollewad 25,844,321 rubla, se on 50,672 rubla rohkem, kui minnewa aasta. Laewade surm olnud 4. Septembril Kronstadti ja Peterburgi wahhel kaunis suur; kange torm olla sel päwal, sedda ei tea meie, kui sured nad olnud nimme piddi 11 tükki surmanud. Kolerast. «Wallitsuse teadaandja" labbi antakse teada, kui paljo ülleültse se aasta Wenne rikis kolera többes olnud ja kui paljo neist ärrasurnud. Tohterdamise tepartemangule  on 23. linnast, makonnast ja kubbermangust  kolera teadused sisse fadetud ja nende järvele  on 30. Junist sadik 979 innimest haigeks Mnud kellest 350 ärrasurnud. Peterburgi Wnas on 17. künni 31. Augustini 303 jn- Nimest chaigeks.jänud,. kellest F teMeks- tMlstrmsurnud ja'lBs tohtzerdamise.glla-M--nud.i  Mn. -Meie-.ümberkaudu ei Mej sedha többe kuulda olnud. - - Peterburgi politsei manitseb omma seitungi  läbbi rahwast, kuida ennast kolera többe sest,s mis praego Peterburgis likumäs, wsiwad hoida. Suurt kunsti ei pea senna tarwis ollema, waid agga nattuke tähhele panna, kuida kegi ellab ja mis ta sööb. Esmalt peab igga üks ennast külmetamise eest hoidma, egga middagit tõvest asja söma, sest et se läbbi seedmins kohtus rikkutud saab, ja wimsks manitsetakse iggaüht, et ta ni kohhs, km ta ennesel Wähhemadki wigga tunneb olleWad, sedda tohtrile peab teatama, kes siis tarwitawat  rohto annatz, mis läbbi töbhi tullemMa jääb. Se többi on Peterburgi linnas, 17. Augustist künni 12. Septembri >ku psmani 846 innimest kellest MS jälle tsrweks sanud, agga 315 ärrasurnudz tohtsrdamise  alla janud siis weel 326 innimest. KrNNstßbtist. Hirmus õnnetus, Ms Septembri  ku 9» päwal sealatse pissukese reidi peal olnud. Nimmetud päwal on mitto wee söido riista, woi laewa, petryleumi ja nahwta Mi ja weemlige lävitud reide pea! seisnud ja nende seas ka Amerika park-laew »Lsdsgs", täis pstroleumi ölli watisi ja Norrama parklaew  ..Hens Brändi", nahwta ölliga lävitud. Umbes kello ühheteistkümne aeal, enne on üks pording, mis ..Hens Brändist" seest umbes 7W wati nahwta ölli olli ladinud, pöllema läinud. Sedda nähheö karganud „Ladoga"  ja ..Hens Brändist' madrused patide sisse ja meddanud pöllema pordingu teiste laewa de seast emale. Warsi selle järrele ruttanud wregatte  ..Smeli" madrused kahhe padiga tuld kustutama. Laewa leitenant Maletshkm ja mönned madrused läinud ni kohhe pöllema pordingo peale, et sealt parrem pritsuga senna wet laska, kuhho tarwis , mis hakkatuses ka wagga hästi läinud; sgga parrast olla messi laewa rumi tunginud jÄ sedda ni täitnud, et pöllew nahwta laewa lugist mälja, lagge moda merresse jooksnud ja mitme sülla laiuM ümber  laewa mee peal Köllenud , mis lsbbi' ka üks nende padidest pöllema hakkanud. Lette- 316