rili kuu löppetusel suiwÄM seeMeNdaMifeW hakkatust tehtud, kellega 'nad M«  löppetusel  weel mitte pole walmis st»Nd; siiski^on kõik waga hästi ulestöusnuh!ja kui ilmad »enda jääwad, kuida nad siis on neil lootust üht rohket leikust saada. Taliwili seista igal pool wäga hea ja . otse - nendasammuti olla ka lugu rohu kaswuga. Pääwa palk olla seeläbi, et loodawad Orenburgi raudtee ehituse juures head teenistust wäga kõrgeks tõusnud. . s Kasani kubermangust-tulewad Me kurwad sõnumed, saäl olla raske rahe peale tuhat tessatini  wilja puruks peksnud, kelle kahju nad weel ei ole wälja arwata woinud. Meeste aru kes see aasta peawad teenistusse astuma. Moskwa seitung ütleb  kuulnud olewad, et söaministeriumis see olla wälja arwatud, kui paljo noori mehi see aasta wäeteenistusse peawad astuma ja nende aru olla 180,009 meest. Assekurantside kahju. Kauba seitung  teab kõneleda, kui paljo iga assekurantsi selts, Morshanski tulekahjus läbi, mis 25. Mail saal olnud, peab wäljamaksma ja nenda hulk raha kaotama. Iga selts kautab, kuida siin alamal näha: Peeterburgi selts 500,000 rubla, Jakor 350,000 rubla, komertsselts 160,000 rubla, Moskwa selts 123,000 rubla, wene selts 100,000 rubla, Pähja selts 85,000 rubla , esimene wene selts 6?,000 rubla ja teme wene selts 60,000 rubla, mis siis ühtekokku  1,530,000 rubla wälja teeb. Pensast. Kahjo tegew us. Pensa kubermango seitungi läbi kirjutakse, et senna üks iseäralik ussi sugu olla siginenud, mis sää! hirms wäärt suurt kahjo teha; kül roht-aedade  ja metsadele, pollude ja heinamaadele. Kardetakse wäga, et ta seemne kogoniste ärasööb.  Et sest parem aru saada, kui paljo neid sääl ühes koos olnud, siis töendakse seda sellega, et ööldakse neid raudtee rööbete peal mi paljo koos olnud olewad, et masin IV2 tundi hiljem senna saanud, kuhu ta läinud; nii paljo jooksnud ta usside peal tasamine. Tfhernigowist. Kuida hea dk o o!- m eiötert woib saada. Peeterburgi wene sõtNng ' aNnab' MshernigOW» küber- MasAu-kssli MalitsW seöe AsimisePeale r kuida HLid /elemmtar koolmeistrid wöibsaadch wastsnud,  et neid Mitte ükspäinis seeläbi: ei Wm km.-neile palka pesv/ka selle eest muretsetud et Nad omas muret» woiwad elada sellepärast on/ttemÄ nöu, nende heaks üht -abi- j» pensioni -kassat asutada» / . . Mbesfast. Wäljarän daja t e Kuida säält kirjutakse, on 25.-Mail, suur karr Mmsmtem ssutuse Sakslasid täis pakkitud  kastidega Odessast läbi läinud, et Amerika  maale minna. Nende elu koht olnud Jekaterinsslawi  kubermangus stle Dnepri jõe ja säält ola nad auro laewaga senna tulnud. Ettewoetud nöu järele, tahtwad nemad lõuna Kanada maale minna/ kus Inglise riigiwalitsus  85 teösatini iga Waamilile lubanud anda. Neid olnud 53 waamili, i kus umbes ZM hinge olnud ja 2W wsamilit peawad meel takka järel -tulema. Säält läinud nad raudteed ksudo Wolotshinskisse, kust nad Hamburgi,  säält Liwerpooli ja säält jälle Amerikamaale  St. Lorentsi jõe suhu peawad wiidud saama. Meed Menoniitlased on 85 aastat Wenemaal olnud ja Wene leiwast elanud, aga keegi neist ei mõista üht sõna Venekeelt. Rändamas selle pärast siit wälja, et üleüldine wäeteenistuse säädus wäljs tulnud. . Wöeralt maalt. SskfsamHlt. Saadikud. Berlinist kirjutakse 54. Juunil. Kõige Preisi söawägede  rügemendidest ja söariistade nimede järele  kompagniidest saab üks saadik kindralist künni alamast ohwitserist saadik, Wene manöwert,  mis Warshawis peab peetud saama, waatama saadetud. Seks wälja walitsetud ohwitserid peawad 27. Juunil Warshawis olema  ja nimetama, et nad sääl Ms. Kuida kuulda, on keiser Willem käskinud enesele, sest kuida manöwer läinud, täädust anda. Salajamas ku u! a ja. Mets linnast kirjutakse, et.säält uks mees leitud, keda üks Prantsuse politsei komissar, salajaks maakuu- 214