tehtud, se olli wist illusam ja kirjum, kui se mis linna wärrawa tagga olli. Kõik sedda illu j.a uhkust, mis seal agga nahha olli, ei jõua ma nenda selletada, kuida se just olli. Ma lusisin saddamäs ja seal ümberkaudo ja waatsin, mis silma putus, künni peale keskhommikuni,.  waat siis hakkas rahwast nago wessi, saddama pole wauma, ma katsusin, et agga eest ärra sain ja penema rahwal rohkem rumi õlleks, sest parrem on ikka issi eest ärra minna, kui et just sunnitakse sedda teggema; tullin nattuke maad linna pole ja jäin siis senna ühte kohta tee are seisma; agga seal M innimessi: naisi ja mehhi> sakso ja kõik läbbi seggsmiste, sest Jummala ilmuke olli sel paewal ka. wägga Lllus. Ma jäin siis ühte üksiko kohta seisma ja wotsin omma tulletautsed  püksi kullitast wälja, et nad ehk hak'  kswad seal na samma healt teggema, nago eNne noremal pölwel opmanni toas, kui teopäiMi  läksime üllespannema. Seal ma siis seisin *ja mõtlesin issienneses: Kas minnu suggusel  waese! tallopoeal" peaks kül sedda lubba ja õnne ollema siin seista ja sedda suurt ja kallist prouat nähha sada. (Tullewa kord könneleme ebdasi.) Ommalt maalt. Pernust. Kauplemisest. Meie linna kauplemine laewadega, on sedda puhku nattuke waggusi ja on selle polest wäike tule wahhx <seg tulnud; meie saddam on praego laewadest pea üsna tühhi. Se on jo igga aasta nenda, et Septembri kuul lühhikene wahhe aeg on, linnad käest otsas ja linna seemned ei õlle weel puhhastud, sepärrast lähhäb se ku waggusi  möda; agga selle wasto on Oktobri kuul jälle parrin ja karra lahti ja se lähhäb siis ood kui päewad wahhe piddamata-läbbi; saggedaste  ei anta ka pühhapäewale armo. Wilja kauba aeg on ka alles warrane, sest rehhed ei õlle weel pekstud, sepärrast peab wäljama rahwas weel nattuke otama ja omma pallukesega  läbbi aeama. Meie pöllomehhed kaebawad  ossast, et leikus ei anda ni paljo wälja, kui odata olnud ja nimmelt talliwilli; suiwiljast  ei teada nad weel räkida, sest sedda ei olla nad wee! peksnud; issiärranis maddala made peal peab se ka waene näitama ollewad; kõige wähhem saak olla kartuhwlitest, sada häddast kolm ja nelli wilja. Liig oddawat leiba ei sa meie se aasta mitte söma. Kaapsad ei tahha se aasta päid kaswatada, et tea mis wigga neil on! —- Liwimaalt. Többedest. Liwima kubbermango  tohterdamise wallitsus annab Liwima  kubbermango seitungi läbbi teada, et Juli ku hakkatusest künni 11. Juli ku päewani Wörro makonnas Ue-Koikülla waldas kuus innimest willi többesse haigeks janud, kellest kolm ärrasurnud ja teised jälle terweks sanud. Ella ja te többedest annab sesamma wallitsus  teada, et se ka omma ohwert on nõudnud. Wörro makonnas, Rõuge waldas on 14 künni 26. Zuni ku päewani Z lehma, 1 hobbune ja' 5 sigga põrna többesse haigeks jänud, ja ka kõik aea tahha läinud. Walga makonnas, Litteni waldas on 24. Maist künni 18. Zuni ku päewani 14 ellajäst haigeks jänud, kellest üks terweks sanud, agga teised ärrakärwanud. Wörro makonnas, Roosna waldas kaks ja Errestwerre  waldas üks hobbune ärrasurnud. Ria makonnas, Prästinge waldas on 5. Junist  künni 4. Juli ku päewani 21 sigga muhhu többesse ärrasurnud. ' Ms kahjo rahhe teinud. Wönno sillakohhus  on Liwima kubbermango wallitsusele teada andnud, et rahhe Bersoni waldas 38 tallopoea wilja pöllude peal ärrapurrustanud, mis ühtekokko 15,655 rubla höbbedad wäärt olla, 3. Juli! olla rahhe jälle Wehsene waldas  7 tallopoeale 5255 rubla eest ja Selgowa waldas 11 tallopoeale 4666 rubla eest kahjo teinud. Riast. Rööwle tööst. Nüüd el woi innimene kesk-päewa aeal ka ennam julge olla, et pahha innimestega kokko ei peaks juhtuma ja peawad silmad lahti ollema, et ärratunneb, kellega ühhes omma teed eddasi lähhäb. Ria linnas, Kaarli ulitsas ellaw kürshner Timowei Pankow olla politseile teada andnud, et temma  teisipäewal 31. Augustil, lõuna kello ühhe aeal, omma kahhe öppipoisiga seitse pisami 369