wilja põllud wägga rikkutud ja willi põllude peal wälja kaswab ja ärramäddaneb. Sest on siis ka tulnud, et wilja hinnad wägga kõrgele tõusnud, ja rahwa luggo raske ja kurb, issiärranis weel seal kus raudteedest suur pudus. Kroonstadtist. Õnnetusest merre peal. Se olnud 11), ja 11. Oktobri ku päewa  ösel, olla aurowrcgat laew ..Rurik-, mis Tallinnast Kroonstadti läinud, ühhe some kauba  laewa peale läinud, mis Peterburgist rukkid,  jahhu, seepi, ja tubbakast Kopenhageni linna piddand wima, ja temmale selle matso andnud, et teine kohhe merre põhja läinud, kauba laewa kaptein ja üks madrus läinud laewaga ühhes ja seitse madrust sanud wee surmast peästetud. Rurik issi ei otte suremat kahjo sanud, kui et omma puksbriti olli kautanud.  - Selle peale, et sesuggune õnnetus merre peal tulnud ja laewad ühhe teisele wigga  teinud, on keiserlik kõrgus Suurwürst ja kindral admiral 15. Oktobril senna läinud sedda asja järrel watama ja on üht kommissioni  seadnud, kes sedda peab järrel kulama, kMa ja mil kombel Rurik kauba laewa peale jooksnud ja sedda merre põhja pannud. Ka se janud kommissioni holeks, sedda järrel arwata,  kuida selle eest hoida , et sesuggust öw netust eddespiddi ennam ei saaks cttetullema. Litawist. Lod u s e näitus. Umbes 12 pennikoormat Kurama pirist emal, selle sure postmaantee äres, mis Telsenist Kownusse  lähhab, on üks järw, mis tubliste omma  8 wersta pik ja 5 wersta lai on ja selle nimme al tuttaw ..Waarne järw"> mis omma rohke ja wägga suurde kallade polest, kellest monned seast ka omma 200 naela ja weel rohkem kaluwad, kulus on, sest et mönni aasta künni 1500 rubla eest kallo ärramüwad. Sesamma  järw olla se aasta Augusti kuul, ühhel  päewal, kus sedda wähhemadki tule öhhukest  ei olle tunda olnud, korraga kangeste laenetama ja kohhama hakkanud nenda et kõik järw walges wahtus seisnud. Sured ja kanged  laened käinud waljo kohhamisega wasto kallast ja ei olle arru sanud mis assi sedda järwe laenetama pannud. Warsi selle jär- rele, kui järw olli ni mässama hakkanud, olla laened arvutumad surnud kallad mäele wissanud ja selle järrele olla kange weewli hais ennast wälja laotanud. Mönned arwawad,  et jarwe põhja praggo sisse lönud, mis läbbi se laenetamine tõusnud ja et järw aega moda saab ärra kuiwama, kas se tossi peaks ollema, kes sedda woib öölda. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Rigi päewa piddamisest.  Saksa rigi päewa liikmed olnud nüüd Oktobri kuul Berlini linnas koos, ommä rigi asjo toimetamas ja tallitamas ja seal olla nemmad wimase kahhe näddala sees, kummagi näddalal ühhe päewa ärrawiitnud, kus nad mitte ei olle kokko läinud ja sedda olla rahwas  nattuke nukra melega pealt wadanud ja mönne kihwtise sönna nende kohta öölnud, mis peale agga targem rahwas kostab ja ütleb,  neid mitte laisendanud, waid kibbedaste omma tallitust tallitanud ollewad. Jubba isseennesest  on se mõista, et sesugguste meeste tallitus mitte ükspäinis laua äres istuda ja nöupiddada ei olle, waid nende tallitused ullutawad  nattuke kaugemale, egga põlle siis immeks  panna, kui wahhest ka kokko tullemata jäwad. Üllem assi, mis rahwal körwa taggust  kihhelema panneb, on se küssimine: ..Kuiva  jäwad Saksama ja Austria wahhelised asjad?  Awwalikult ei olle sest könneldud, mis läbbi Austria ministrid isstkeskes sassi läinud ja et mönned ennam weddada ei tahha, agga ni paljo on na korwalt kuulda, et kardetakse seal weel suremat többe tullewad, mis weel süggawama hawa woib lüa, kui essimene. Keiser  olla sedda kõik wägga sure terrawusega läbbi kulanud ja ka leidnud, kus wigga olla ja sepärrast tahta ta nüüd ni paljo wanno ministrid lahti laska, kui agga just tarwis ja ust jälle assemele panna, kes parrem kutstda oskawad, ehk parrem rigi kaöso nõuda. Seal nimmetakse ka üht von Shmerlingi, kes üks essimene tru ja ustaw mees ülle kõige Austria rigi olla ja kelle töödest aastail 1861 künni 1863 suur õnnistus selle maale tulnud. Tedda ministriks kutsuda, õlleks üks kinnitus 367