Darmstadt» lähhedal, olla sanud. Telegrahwi sönnumite järrcle, mis üllemal nimmetud seitung  Emsist sanud, tahhab suur majestät näddala  päwad senna suggulaste jure paigale jada. Ria-Mitawi raudtee peal, olla 3. selle ku pawal pissukene õnnetus sündinud, kellest Ria seitung könneleb: Üks kello wie aeal parrast  lõunat wälja läinud mässin sanud õigel aeal Mitawi ja reisiad olla kõik wankritest wälja astunud. Korraga olla sealt üks kauba weddaja mässin Riga hakkanud minnema jä tee peale seädides põlle nad tähhele pannud, et rattad nendesamma raude peal olnud, kus teine weel ees seisnud, jooksnud otse tühja wankrite peale ja purrustanud kolm wankert ärra, mis ennam kuhhugi ei kõlba. Tee puh- Hastamine wiitnud aega, et mässin, mis kello werend ühheksa Mitawist piddand Riga minnema,  ei otte sel aeal minnema sanud, janud nattuke hiljemaks. Et innimesed seal jures õlleks wigga sanud, sest ei könnele seitungid; agga kelle sü läbbi õnnetus tulnud, ei pea ka weel teada ollema. sLaulo pidd Lätti rahwas tahhab se aasta 26. selle ku päwal omma essimest laulo piddo pühhitseda ja se peab Doblenis pühhitsetud sama. Piddo hakkatus peab kirrikus  ühhe lauls ja erreli mänguga hakkama ja siis Dobleni lossis ning parrast rohhelise rohho peal lausa taewa al, kui ilmoke sedda lubbab. 356 laulikud olla jubba ennast seks tellinud. Lätti seitungid ütlewad, et lätti rahwa sobrad  neile esmalt sedda nõu andnud laulo piddo piddada. Wenne seitung „Golos" ütleb sedda ennam sakste ja teiste sesugguste meeste tö ollewad, kes lätti rahwa seltsist ennast lahti lönud, se on sesugguste tö ollewad, kes latti kue assemele saksa kue selga pannud. Lätti seitungid ütlewad, kõige lättlaste nimmel: .Meie tahhame Liwima parrema lauljate järvele  rutta ta ja omma laulo tossutada j. n. e. Ztgga mis ütleb ..Golos" ? Lätti laulo seltsid ei olla ammugi weel mitte tunnistuseks, et rahwas  tarkuse tee peal eddasi jõudnud ja se peab nago tähhenduseks ollema, kui ta ütleb, et lautud,  mis nende laulo seltsid laulwad, mitte lätti rahwa ommad laulud ei olle, waid saksa kelest ümber tõlgitud ja sepärrast jada ja olla nad saksa, agga mitte latti laulud» Ka nende laulo juhhatajad ei olla mitte latti, waid saksa mehhed  rägib ta epdasi. Tartust. sPiible Kirriko seitung toob Tarto piible komite tööst ja pühhakirjade  wäljalaotamisest aastal 1869 sönnumid,  mis meie siin allamal luggeda anname. Tarto piibleselts on mödaläinud 1869 aastal wäljalaotanud: 983 jämmeda- ja 39 penikese trükkiga eestikele pibelt, 463 Tallinna- ja 1149 Tarto eesti kele uut testamenti; 34 pibelt ja 87 saksa kele uut testamenti. Rahha stssetullik  olnud neil 1652 rubla kopp. ja 1868 aasta saldo 7,8 rubla koppikad; seltsi liikmete aastane maks ülleüldse 129 rubla 29 koppikad ja ärramüdud ramatute eest 1444 rubla 67 koppikad, Wäljaminnik olnud 1224 rubla 99 koppikud ja nimmelt üllema komiteele üks ossa wölga ärratassutud ja Britti piible seltsile 969 rubla; 499 Tallinna eesti kele ue testamendi eest 112 rubla 59 kopp., assekurantsi  rahha 19 rubla, postprotsendid ja prahhi rahha 13 rubla 49 kopp. Selle järvele  on neil 1879 aasta peale 427 rubla kopp. taggawarraks janud. Selle seltsi ülleüldne wölg on umbes 3599 rubla ja selle wasto on temmal 5999 rubla eest pühha kirjast'  mümata ja senna jure tulleb weel umbes 999 rubla, mis tal ennesel sisse pärrida on. Tallinnast. uperintend  Olwiste  kirriko üllem öppetaja Reinhold Girgensohn  on linna Ewangeliumi Lutteruse konsistoriumi waimolikuks wiitsepräsidentiks ja Tallinna superintendentiks wallitsetud ja kinnitub.  Länema praust Aleksander  Werdinand Horschelmann ja Olewiste  kirriko oppetaja August Werdinand Huhn on omma tr ui tenistuse eest sedda au-nimme ..Konststorialrath" sanud ja Ria kubbermangust  Wolmari makonna praust, Sallatsi koggoduse oppetaja Zungmeistersanud kuld risti rinna peal kanda. LässemKslt. sSöbra Wanna Läne söbber kirjutab: Armas Postimees! A 196