lahti ollema, mitte ükspäinis Zummala lodust immestlema, wakd ka holega selle ülle walwa? ma, et hästi mäest ülles ja alla saab. Mkspärrast wanna keiser seddaj piKemat teed olli wastitsettud, sedda ei woi meie teada ; agga ni paljo on se meil ommetige teada, et ta üks su/itv loduse armastaja mees, jubba ommast  nõvest põlwest sadik on ja wist sepärrast ftält Mbbi sõitnud, et sedda loduft kennadust, mis selle tee äres ette tulleb, omma silmadega nähhä ja seal nattuke aega wita. Keiser Willem  ja Prants Josep, on wannaste nattuke suggulased; keiser Prants Josep on Willema Venna Preisi kunniuga lesse ppoua Elisabethi  õe poeg, ja need; kaks keisert ja Manna  suggnlaff tahtsid ka hulga aea parrast kord kokko sada ja enyamiste sepärrast olla keiser Willem sedda teed läinud. Kõige enyam  immeU pannnemise wäärt et manna keiser Willem sedda teed omma reisi planiks olli zteiMd > sest et ta nüüd muid o läbbi ei peäsenuh, kuid piddi Gmündist läbbi minnema ja seal Mab praego endine Hannoryeri kunningas,  kedda ta trsni pealt mahha lükkas, omma mamiliga. - Mõnned kahhu pead tahtwad  sest reisist middagi wälja arwata ja ütlewad  sellel nattuke politika haiso jures olle- Vsd; agga selle ülle ei woi meie mlddagit öölda, sest nl pemkese haiso tundjad ei olle meie; agga n: palzo on tõeste tössi, et lahti laWud kunninglik wamil, sure lotuse sees ellab, ja pea jälle lodab pexremehheks sada; sest Braunshwelgi hertsogile ei olle lummal lapsi kinkinud, sepärrast peab ümberwatama, kust ennesele järreltullejat leiab ja sedda on ta ka leidnud endise Hannoweri kunninglikust wamilist  ja ehk kül BraMshweigi rahwas sest ei tahha kuuldagi, siiski ommetige on Preistase  käes ohjad, kes sõidab, kuida kõige parrema  tunneb ollewah. Prantfttsemaatt. Marseljest kirjutakse, L 6. Ju lil, et admiral Kosnir issiennesele otsa teinud ja ühhe kirja läbbi, mis La järrele  jätnud, tunnistanud, et ta omma nödruse parrast sedda süüd ennese peale saatnud, et omma wöimust mässajate kätte andnud ja sedda selleparrast  tänud, et - sel kombel omma seltsimehhi  wangist lahti pMta. Alsherist tulle- wad sönnumed,etseadlaksed tullid ja pahhandused  ni kaugel waigistud olla, et seddakord  middagi ennam karta ei olle. Se olla ka tössi, et mässajate peamees Malesk langenud  ning Beni«-Menasse suggo arro armo pallunud olla. 5 rahwa käi? Shweisimaalt terwise otsimise parrast, on künni wimase aeani wägga waene olnud, sest et wöera made seest wähhe terwise otsjaid senna ollid kumud; agga nüüd olla korraga nago pun eest ärratömMatud ja iggaltpoolt wöerid senna kokko langenud. Kuiva Jnterlakenist kirjutakse, kus wägga arwa mönni woeras omn»a kodduse  rahwas ftas nahha olnud, on korraga Saksa ja Wennemaalt hulga kaupa wöeraid sisse tulnud; trahterid ja wöeraste ma.ead olla kaktusest sadik wöerw täis; Inglasi ja Amerikaanlasi  on weel pissut; wöiwad agga, kui ilmad waggaks jäwäd, weel jure tulla. Kõrgemad  luhwti käes terwise parrandamise kohhad,  on jubba enne wöerid tais olnud ja nüüd olla neid oige rohkeste jure tulnud; Selõthurnis  Äalgekiwwi peal on 22. Julil, peale nende rohke terwise otsjate körwa weel 300 wöerast jä Engelbergis 450 woerast jure tulnud  ja otse seddasamma on ka muialt kuulda; kõik nurgad kubbisewad täis innimesi; rumi pudus iggal pool. Italiamaalt. P a awsti terwL s e g a peäb õige waene luggo ollema; se Minna igga päewaga waesemaks; sepärtast on Romä Mnal  ja köjge katoligi kirrikütel suur leina aeg üsna läwwe ees, ehk kül ta päewäd Zummala käes ja ta wiimne tunnike iggaweses kirjas üllespantud seisab, siiski on kõigist nähha, et ta ello öhto mitte ennam kaugel ei woi olla. Ta ihho rammo o n w ägg a waene, et ta omma  jõuga üht treppi ci jõua ülles astuda. Muido käis wannake wahhest ühhe wägga lahkes ja ommadlikus töldas melejuhhatuseks sõitmas , agga nüüd ei kanna ta termis seddagi  mitte ennam tehha. Ta pahhem jalg olla saggedaste nago pakko ots, üllespaistetand, mis kül sedda tunnistab, et wee-többi, wanya mehhe ellowsewale ähmardab otsa tehha. peab ta wägga rahhoto ollema, egga und * 272