dada, et Saksa- ja Prantsuse riigid Belgia ja Holandi maade pärast endid peaksid ühendama  ja asja läbi rääkima. Kui see nüüd igaühel selgeste silma paistab, et Girardini südames, mana wöidu lust jälle elamaks saanud  ja oma pead püsti ajab, siiski on ja jäeb see wabandamata tõeks, et ta püab seda mana wiha, mis tänini Prantslaste südametes  Sakslaste wasto oli, surmata ja neid aega mööda harjutada, Sakslastega ühes meeles  ja söbruses elama. Austriamaalt. Ragusa tüli asjust, kõneleb Wiini linna seitung 18. Augustil: Ragusaft antakse meile tänasel pääwal telegrahwiga  sõnumid, et 1999 Türgi söameest, kes Liubinjest tulles Trebinje poole läinud, 17. Augustil öhto ühe jau mässajatega kokku juhtunud  ja neid ilma wähema tülita Trebinje linna tagasi loonud. Ragusast kirjutakse 19. Augustil, et Ragusa ja Trebinje waheline tee kõigil lahti olla ja igaüks keelmata seda teed wöida käia, peale selle, kui Türgi söamehed Trebinje linna ja Druno kantsi eneste kätte olid wötnud ja omad mehed senna sisse pannud. Peale selle, kui mässajad olla äraläinud, on Türklased ka Duze kloostert oma meeste hooleks andnud. Türgi söalaewad kaitswad Albani mere randa. Mööda läinud esmaspääwal, just lõuna aeal, on mässajad Duze kloostre juures Türklaste  wasto hakkanud, saanud aga pea laiale pillatud ja tagasi löödud; olla kõik mägedikudesse  ärapögenud. Mässajatest. Nende poolt tulnud sõnumite järele, on nemad Plana ja Koriansko  kindlust, kus neli suurt tükki peal olnud,  ärawötnud ja kuida n'ad kiidawad, olla Planas 159 Türklast nende seltsi heitnud. Teise! pääwa! kirjutakse säält, et umbes IOVV Serbialast priitahtlikult, Tarko walitsuse al, üle Hertsegowina piiri läinud. Türgi diwisioni  kindral Mehmed Ali Pasha kes Janinast  Ragusasse oli tulnud, et sääl ülemat walitsust Türgi mägede üle enese kätte wötta ja siis Serajewusse minna, olla telegrahwi läbi tagasi kutsutud. Hiljema sõnumite järele,  mis aga selgeSte meel teada 'pole, kas tõsised, olla ka Ukbamas mässamist tehtud; 2VW Türgi söameest olla Trebinjesi läkkitatud  seda hoidma. Jtaliamaalt. Karlistlaste asjust» Nende asja sügawam tähelpannes, könelewad Hispaanlased, kes ka just kõige truimad riigi alamad 'pole, ses mõttes, et Don Karlosel see wöimata ei ole, pärast Eeu d'Urgeli langemist  oma söawägesid ühest aeast lahti laska, et siis, kui paraja aca näeb olewad, neid jälle kokku saab kutsuma ja oma werist tööd peale hakkama. Kuida üleüldse Eüropa asjad seisawad  ja mis säalt oodata, tahab seda tõeks tunnistada, et üks seesugune ettewotmine kõikide  meelepärast ja rahul olemise wäärt on; aga ometige ei arwata seda muu, kui söariistade  seiso aea olewad, kus juures aga seda ei tohi unustada, et Karlistlaste waim, kui see ka näitab nattukest tukkuwad, ometige kassi moodi walwab, millal paras aeg olla hiiri peale ja tema tutti kinni karata. Hispaniamaalt. Seu d'Urgeli ärawötmisest  kirjutakse 16. Augustil Madritist.  Et Seu riigiwalitsuse söameeste kätte läinud, selle üle olla nüüd awalikud ning tõelikud sõnumid Madriti tulnud. Kindral  Martinets Kampos on seda äraandmise ja allaheitmise kirja 14. Augustil õhtu kello 6 allakirjutanud. Karlistlaste karnisonid, kes seda linna hoidmas olnud, on kui söawangid, wangiwöetud, ometige nenda, et oma söameesteliku  suu on pidanud. Seu d'Urgeli loss ja nendasammoti ka kõik kindlused saanud selsamal õhtul riigiwalitsuse söameeste hoida antud ja nemad sisse pantud. Kiriku-sönumed. Pierno Etiisabethi-kirik. Ristitud: Eduard Aleksander Paulow. Luise Caroline  Sarrapik. Surnud: Kai Winter, 57 aastat wana. Maha kuulutud: Jaan Pedi ja Maria Sitan. Jaan Waino ja Rino Jürgenson. 295