Omalt maalt. Pernomaalt. Pulmadest. Pulmad on meil jo kõigil tuttawad rõõmu pidud, aga siiski sünnib saa! mõnikord ka midagit, mis noore paari ja kokku tulnud söbrade ja sugulaste  rõõmu rikkub ja kurwaStust rõõmu asemele  toob. Üks auus sõber kirjutab: Armas Postimees! Ära pane pahaks, et ma ka sinu postitasku, nattuke uudist tahan pusta, fee on üht lugu, mis siin meie maldas on sündinud.  Siin M. kihelkondas ja K. maldas wöttis noormees naese ja pidas, kuida see pruugiks  on pulmi, kuhu ka rohkeste sugulasi ja tuttawaid oliwad pulmale kutsutud ja pulmad hakkasiwad 2l). Jaanuaril peale, kus keegi ette ci wöinud äraarwata, mis õnnetus ehk kurwastus  nende pulma rõõmu pidi rikkuma; aga ometige oli üks kutsutud wöeraste seas, kes mõrtsukaks sai, ehk ta käl seda enne ei olnud, aga mis oli teda seks teinud? eks miin, see kallis eluwesi, kellest sääl ka just puudu 'polnud. Esimene päew laks rahulikult mööda, kus midagit pahandust 'polnud, aga teisel päewal,  kus miin juba oli möduma hakkanud, sääl läksid asjad pahaks. Teiste pulmaliste seas oli ka üks noormees nimega J. A. kes juba wiina märjukest kaunis rohkeste oli maitsnud.  Juhtumise kaupa oli üks ..naru kaupmees"  pulma majasse sissetulnud, kus temale siis ka pulma märga maitsta anti, mis ta ka oma kaubaga jälle äratasus; korraga tuli J. A. wäljast sisse ja hakkas wöerale piitsaga mööda pead andma, et weri mööda körwu maha jooksis. Seda nähes läksiwad teised wahele ja lahutasiwad neid ära ning arwasid, nüüd on kõik tüli otsas; ka J. U. istus wagusi  pulma laua pengi peal ja andis kaunis sagedaste pruut sinikaelale muiso. Kui nüüd arwas kül saanud olewad, oli ta senna lähedale  naaburi majasse läinud ja puhkama heitnud.  Selle wahe aea sees oli rooga lauale kantud ja J. Ä. wend läks teda säält ärakutsuma;  aga teda äratades oli ta arusaanud, et tal nõu olnud oma kümne piigiga kammiga tema pead kammima hakkata, ehk kus juuksed liig paksud, mõni tutt wälja kombata, seepärast  teinud ta vuttust minikut ja kui pulma majasse tagasi oli tulnud, siis saatis ta ühe poisi teda säält ärakutsuma ja see olnud J. A. onu poeg, aga nii pea kui ta ukse lahti teinud, on J. Ä. temale noaga külje sisse püsinud  ja nimelt ses mõttes, et see tema wend on; pois kukkunud kohe maha, ega pole sõna suust wälja saanud, waid karjunud ja kisendanud  künni teised appi jooksnud ja teda säält äratoonud; sääl olla nad siis kuulnud, kuida lugu olnud. Praegu on see alles teadmata, mis poisist saab; haaw peab kül wäga suur olema ja kõik külg paistetand. Külab saame näha, mis temast saab, ja mis kohus auusa mõrtsukaga saab tegema. —ü — Eks ole nüüd siin selgeste meite silmade ees, mis wlin teha wöib, seepärast oleks wäga soowida, et iga wiina armastaja hakkaks selle peale mõtlema, mis tema igaweseks rahuks tarwis lahäb, sest pühakiri ütleb selgeste ja wägewa sõnaga: ..joodikud ei pea Jumala riiki pärima!" Riast. Balti koolmeistrite seminar  koolist, kirjutakse säält 54. Jaanuaril:  Oleme ustawast kohast neid sõnumid saanud,  et suur Majestät Keisre Herra 58. Detsembril  1876, kõigekõrgemalt, reihsraadi heaks arwamist kindlaks kinnitanud ja nenda täita käskinud, et Balti koolmeistrite seminar kooli juure mis Ria linnas, weel üks neljas klass ja üks elementar kool peawad asutatud saama ja selle tarbeks ka koolmeistrite aru suurendatud,  see on: üks seminari ja üks elementari kooli koolmeister ja nende palgaks on kroonu omalt poolt 25V0 rubla anda lubanud. Elementarkool  peab, kuida kuulnud oleme, kohe hakkama, neljas klass' seminaris 5877/78 kooli aasta hakkatusega, see on siis 1. Augustiga.  Ühe selsammal päewal kõigekõrgemalt kinnitatud  reihsraadi heaks arwamise läbi, on weel seatud, et 1. Juuli kuu päewaga s. a. Eestimaale üks uus seminar kool peab asutatud  saama, kus koolmeistrid tahetakse öppetada,  et neist iial puudust ei saaks olema. Nimetatud  seminar kool peab otse selle samma põhja peale säätud saama nagu aastal 1870 Molodeski seminari kool on asutatud, kellele koolide Ülem minister pöhjuskirjad andnud, kelle järele kool peab hakkatud ja selle kooli 57