gil saadikut saal 'pole, saal karanud sultan nagu Reinowader kahe jalla peale ja kisendanud  käreda heälega: ..Seda mina ei luba". Ehk ta seda küll teinud, siiski on meie suur Majestät rahulikult lubanud, et Weneriikis elawad Türklased, inglise saadiku warju ja kaitsmise alla woiwad jääda. Wiimasel pühapäewa!  on lord Lohwtus keiserliku kabinetile teada andnud, et sultan olla lubanud, et türgi riigi alamad, kes Wenemaal elawad, inglise saadiku kaitsmise alla jaärvad, mis ka wene riigiwalitsus oli lubanud. 19. Aprilil on lord Lohwtus uueste keiserliku kabinetile kirja läbi teadaandnud, seda ühendust künni õhtuni meel mitte kinnitada, sest et sultan selle peale, et wenerngi alamad Türgimaalt saawad wäljaaetud,  ka oma alamaid Wenemaal mitte inglise  saadiku kaitsmise alla ei luba, mis peale wene riigiwalitsus olla wastanud, et ta sest hoolimata, kas sultan seda lubab wöi mitte, weneriigi seaduse kaitsmise alla saab panema. Saksamaa olla seda ka teiste riigivalitsustele  teadaannud, et sultan seda 'pole lubanud,  et türgi riikis elawad wene alamad, Saksamaa  saadiku kaitsmise alla wöiwad jääda. 19. Aprilil. Inglise saadik lord Lohwtus olla teadaandnud, et inglise riigiwalitsus selle kinnituse põhja peale, mis Saksa-Prantsuse föa aeal 19. Augustil 1870 tehtud, ka selle söa aeal neutraal saab olema, see on: ei kummagi  poole hoidma, waid wagusi pealt waatama,  mis mõlemad söapidajad saawad tegema. Telegramm. ..Wal. tead." ütleb söas olewa wägede ülema käest Kishinewist alamal seisawat telegrammi saanud olewad: Meie söawäed  marsiwad ilma tülita edasi, türgi rahwas  tuleb igal pool suure lahkusega meite wastu, ega tee midagit, mis meite mägedele pahanduseks oleks. Tänini ei ole waenlane weel katsunud üle Donau jõe minna. Suur Majestät Keisre Herra ja keiserlikud kõrgused Suurwürstid Aleksander ja Wladimir  on 20. Aprilil Odessa linna tulnud ja teisel päewal enne lõunat kellu pool !2 söawäed  ja meremäed läbiwaadanud ja kello 2 saält wälja ning Kiewisse sõitnud. Keiserina reisist. Ria seitung on Peeterburgift telegrahwiga neid sõnumid saa- nud, et suur Majeötät Keiserina ja keiserlik kõrgus Suurwürstina Tsesarewna suure Majestätile  Keisre Herrale wastu reisinud, kellega loodawad reede õhtu, 22. Aprilil, Moskwas trehwada ja kokku saada. Need suured ja kõrgest  auustatud ülemad walitsejad, saawad 26. juba Peeterburgls tagasi olema. . Rahwa armastus nende wastu, kes söaplatsis,  on nii ütlemata suur, et igaüks nende heaks midagit annab ja sellepärast kirjutakse ka Peeterburgist, et! andjate sru igapäewaga jöudsaste kaswsb. ' - . Söa fönumed, mis seitung ..Znwaliden"  toob, on 18. Aprilist ja sääl seisab : Wene ratsa wägi"sai peale selle, ku! waenlasega  kaks tundi wastastiku oliwad dega põrutanud, waenlase peale woimust ja sundis teda tagasi minema, ning purustas nende pattam ara. Ülem käskis seda ratsa wäge Wisinkewi ja tuli ise Tsaime, söalaagri juure tagasi. Ses lahing!s oliwad nad 1(10 Türklast wangi wötnud. Wene söameeste  termis peab waga hea. ja mee!'rõõmus  olema. Suur osa säälatsist'kodanikuist olla palunud neid ratsa mägede sekka teenistusse  wötta. 22. Aprilil homiku, ametlikult.  Et Pruut jõe wesi iseäralikult suureks tõusnud, on ülesaamine Leowos wöimata, sellepärast  ei jää poolegi ettewöetud söa töö seisatama  ; eila, see on neljapäewal, saiwad Donau  jõe ääres esimesed suuretükkide wastastiku  laskmised alustatud; kaks türgi soomuslaewa  lähendasiwad öösel endid Braila ja homiku,  siis alustasid wene pattareid oma tule tööd. Kui soomuslaewad wene pattareide pealt mõne matsu oliwad saanud, tegid nad et minema  saiwad. „Wal. tead," ütleb Bukarestist telegrahwiga sõnumid saanud olewad, et 21. Aprilil Brailas  wene pattariide ja kolme türgi soomuslaewa  wahel suuretükkide sõda olnud. Türklased  olla linna peale lasknud, ometige on Wene pattareid neid sundinud seda tööd seisma jätma  ja äraminna. Kui suurt kahju Türgi kuulid linnale teinud ja kui palju inimesi tapnud,  ei ole weel mitte teada. Suur Majestät on eila lõuna heas terwises  Kiewi linna jõudnud, kus rahwas, nii 158