«» zc.,' tänna iv. Mail, enne lõunat Md kolmwerend üksteistkümmend, peale selle, kui rohkem kahheksä päewa raske haige olli, ärrasurnud.  Kõik temma ellopäewad siin mailmas  ollid olnud 76 aastat 7 kuud ja 21 päewa. Kõik rigi allamad leinawad hertsogi  wamiliga ühhes ja tundwad walluga, kui suurt ja auwäärt rigi issa nad on kaotallUd; üht würsti, kes liggi 54 aastat kõige-surema iösaliko armastusega neid kaitsnud ja kui issalik  rigiwallitseja nende ülle wallitsenud ning nende önneliko ello eest hoolt kandnud. Temma  mällestus jägo õnnistud!" Hertsog Leopold on sündinud 19. Septembril 1794 ja 28. Ju lil 1817 Anhalt-Dessau rigi troni peale, omma issaissa assemele astunud. Temma  aujärje pärria on prints Leopold Pridrik, sündinud 17. Aprillil 18S1. Prantsusemaalt. Parisi tülli lõppe  tus. Peale selle, kui nurjatumad innimesed  Parisis ja seal ümber kaudo kül Mitte ükspäinis tülli ja pahhandust said" teinud, waid ka tuhhandete kaupa innimesi tapnud ja hawanud, on nüüd nörgastus kätte tulnud, et söariistad käest peawad mahhawiskama ja watama, kuhhu pöggeneda ehk marjule minna, et rigi seaduse waljus neid kätte ei pea sama. 15. Mail sanud Parisist 3900 meest, kui mängid  Wersaille widud, kus nüüd otama peawad, mis otsust neile seal antakse, kas peäsewad meel lahti, woi jaewad iggaweste mangi. Kirjad,  mis Parisist tullemad, kinnitawad sedda, et wimane mässajate seltskond Bellewille ja surno-aea tagga, ma pealt ärra kaotud ja söa kohtud peale hakkanud söariistade mahhapannemist  nõudma, maeade läbbi otsimist ning mangi wötmist ette wötnud, ilma et kussagil watzto hakkamist õlleks ettetulnud. Rahwa silmist paistab jubba rõõm, et mässajate ikke alt lahti peäsenud ja nemmad nüüd ükskord ommetige rahho sisse sanud. Thiers olla 17. Mail käsko andnud, et Parisi linnas kegi söariista ei tohhi käes kanda, waid kel neld on, seddamaid peawad ärra andma ja Seinemakond militsetest pühhastud; - sanud kõik tenistusest lahti lastud. —Mak Mahon on 16. Mail üht kulutust Darifltz ulitse nurkade peal Mes IÜL lasknud, kus ta Parist rahwale kulutab, Mis neil päiwilsea! sündinud. Kulutus ott nenda: «Parist ksddanikud!  Prantsuss rigi söawäed on tulnud teid mässajate raskest iKest lahti peästma; Paris on lahti. Meie mehhed wötstd kello nelja asal meel wiMase mässajate kindluse kökge meestega ärra. Söddimine on tännase päewaga lõpnud; korrapärraline seadus jälle paigale pandud, ja rahholik toöteggemine taggasi  tullemas. Et Parisis täielik rahho jälle asset wötnud, sedda tunnistawad kirjad. Mis sealt Wersaills läkkitakse ja rahwas hakkab jälle tööd teggema. Arrutumad rahwa salgad  käiwad ärrahäwwitud awwaliko mäeads suitsewaid tuhha unnikuid watamas, kus jures  ni mitmed kibbedaid pissaraid nuttawad, kui selle peale mötlewad, kuida need tuhha unnikuks sanud. Sõa mehhi wöetakse iggal pool lahkeste wasto. Marade läbbi otsimine ja nende mangi wötmine; kedda arwatäkse meel r-igiwallitsuse wastased ollewad > lähhäb wibimata  eddast, ilma, et kussagil wasto hakkamist  peaks ollema. JtMiÄMKKtt» PraN L suse kabakad. Wlorentsist kirjutakse, et rigi seestpolise asjade tallitäja minister - nende Prantsuse kadakate pärrast, kes ülle piri Jtaliamale tulnud, ma üllematele seadust ettekirjutanud, kelle - jarrele nad josikute wasto arm o ehk hirmo teadwad prukida, ja selle järrete nende Prantslaste käest, kes ülle piri tahtwad tulla, seddtr nõudma,  et oiged passid jures on kellel sedda ei olle, ei tohhi ülle piri Ztäliamaale tulla, sedda peawad kinni wötma ja kohto holeks andma. Sant troost lippaja Prantslastele! Brüsselist. Wi kt o r Hu g s ki rr i, kellest Belgia seitung könneleb, teeb rigiwallitsusele  nattuke happuk meelt ja sepärrast Ma wäljama asjade tallitaja minister sedda heaks arwanud, Wiktor Hugule nõu anda, Belgia maalt wäljaminna. Et ta agga sedda. nõu ei õlle wasto wõtnud, egga mitte lubbanud wälja minna , sepärrast olla rigiwallitsus selle polest üht mõistust teinud ja sedda kunmnga ette kinnituseks  pannud) kus seM nad uimmelk nõudnud,  et Wiktor Hugo peab wäljaminnema. Kunmngas olla -seddWMöWtust MManM ja 192