ja ühhe ehhituse palgi hind olnud 6 kopp. Otse nendasammoti olnud ka pu nõud oddawad,  üks pu labbidas maksnud 2 koppikav. Nenda olnud kõik asjad oddawad; üks topi köömle wina maksnud 5 kopp.  Panneme  meel tähhenduseks sia jure, et need hinnad  ollid kõik panko rayha järrele. Sedda mälletame weel issigi, et Pernus 50 aasta eest Laggasi koorm puid 50 kopp. panko maksis ja kui 42 aasta eest jallad omma laua alla pannime, maksis pu süld 180 kopp. panko, lihha nael olli wanna pärris ja nimmelt kallis  hind 5 kopp. panko, agga sest sadik on kõik hinnad aasta aastalt tõusnud, künni nad ni kõrgeks said, kuida nad praego on. Kui nüüd need, kes 50 aasta eest omma mullase honesse maggama läksid, peaksid ülles tõusma ja kuulma ning näggema, mis hinnad meil nüüd on, siis kohkuksid nad tõeste ärra ja ei ussuks sedda koggoniste, et se tossi on. Kui nad nenda ikka eddasi töusewad, kui kõrged  sawad nad siis 50 aasta parrast weel ollema?  Peterburgist. Wanne. „Wallitsuse teadaandja" könneleb, mis siin allamal luggeda:  ..Webruari ku 20. päewal, enne lõunat kello 11 aeal on keiserliku talli lossi weikeses kirrikus sure keiserliko Majestäti Keisre Herra ennese, kunningana Olga Nikolajewna, kõige keiserliko wamili, prints Willema ja Badeni printsessi Maria Maksimilianowna jures ollemises  jummalatenistus petud ja selle peale on keiserlik kõrgus, prints George Maksimilianowitsh-Romanowskj,  Leucktenbergi hertsog, rigi seaduse § 166 põhja peale, mis issiarranis Suurwürstide ja printside kohta, kes keiserlikust  wamilist, käib, omma täiskaswanud mehhe wannet ja selle peale warsi lippo wannet mandunud.  Selle tarbeks on, warsi parrast essimest  wannet, Preobrashenska rüggemendi lip sisse todud, kus al ta saab tenima. Selle jummalatenistusele ja wannete jures ollemisele ollid kutsutud üllemad naesterahwas, kammerpreilnad,  howmeisterinad ja keiserina howpreilnad,  reihsradi liikmed, kõige üllemad keiserliko lossi ammetnikud, kindral adjutantid zc. Pal lumine. Keisre Herra on kõigekõrgemalt  , kindralleitnant Bogdanowitshile lubba andnud Krimmi joa luggu, mis 1853 künni 1856 olli, täielikult ülleskirjutada, nüüd pallub temma, kuida se Peterburgi saksa seitungis  luggeda, kõiki neid, kes issi ses söas olnud ja sedda kõik omma silmaga näinud, ülleskirjutada  ja temma kätte sata. Kõik kullud  ja postirahhad, lubbab ta ausaste jälle ärramaksa, kes temmale agga tarwitawaid sönnumid  sadab. Temma ellokorter on Peterburgis  Torgowajas .M 8. Aksisi rahha ei olle mödaläinud 1871 aastal mitte rohkem kui 196,616,849 rbl., se on pärris Eesti kele: üks sadda ühheksakümmend  miljoni, kümme tuhhat kahheksa sadda  nellikümmend ja ühheksa rbl. höbb., sisse tulnud, 24,559,624 rubla rohkem kui rigisissetulliko  sisse olli ülleswöetud. Sest on siis jodawa asjade eest 152,216,628 rubla; patentide eest 14,116,153 rubla; sola-aksisi 11,816,634 rubla; tubbaka aksisi 8,346,682 rubla, ja suhkro aksisi 3,474,892 rubla sissetulnud  ja se teeb siis ühte kokko selle summa 196,616,849 rubla wälja. Krssststabtist. Laewade käimisest. Kroonstadtist kaebatakse selle ülle, et nende laewade käimise aeg möda Läinud 187! aasta!  wägga lühhikene olnud, turinud kõigest 187 päewa se -pärris käima aeg olla neil ikka peale kahhe saea, nenda kui läbbi seite arwatakse siis tulleb 218 päewa wälja. Aastal  1870 põlle se ka suur assi olnud, sest et seal Saksa-Prantsuse södda nattuke tülli teinud,  agga siiski on nende laewade käimise aeg ommetige 207 päewa turinud. Se läbbi, et se aeg wägga lühhikene olli, on ka paljo wähhem laewo möda läinud aastal senna tulnud,  kui muido teistel aastail, ehk kül Wennema  kauplemine issi terrawalt hinges olli. Ülleüldse on 2653 laewa sealt omma koormat sanud ja wäljamale läinud, se on siis 52 laewa  wähhem kui aastal 1870 agga 320 wähhem,  kui aastal 1869. Wägga suurt romo teeb se neile, et auro laewade arro aasta aastalt  suremaks kaswada; aasta! 1871 on neid 162 rohkem olnud kui aasta! 1870. Rahwa ja made järrele on 958 inglise-, 382 saksa-, 357 hollandi-, 257 norra-, 249 wenne-, 198 dani-, 162 rootsi-, 42 prantsuse-, 29 ameri- 92