Rahwas, kes metsa oliwad põgenenud, tuleb jälle tagasi. Serbiinlased on Kurshumle kõige saal olewa türgi laagri kõige suuretükkide ja söamoonaga eneste katte wöitnud. Ühe wäga walida tapluse peale, on Serbiinlased  Pirotsi Türklaste kaest ärawötnud, kus siis suured waimulikud mehed ja kõik kodanikud  nende wastu läinud, neid wastuwötma. Ses tapluses on Serbiinlased kautanud 50 surnud ja 150 haawatud. Türklasi olnud 6 tabori ja nende kahju wäga suur. Serbiinlased  on Türklaste käest 25 suurtükki ärawötnud.  Bog otist kirjutakse 21. Deetsembril, et meie wägedel juba nädala päewad kange külma,  lume tuisude ja mitmesuguste muu takkistustega  sõdimist olnud, kindral Hurko on sellegi pärast oma mägedega Balkani mägede pealt alla tulnud ja Sohmia peale läinud; on ka kõik Türklaste kantsid mis neil Sohwia ümber olnud, nende käest ärawötnud. Peale selle, kui meie mäed Arab-Konaki, Shandorniku  ja Dolnija-Komartsi külasid oliwad ärawötnud, on nad põgenejaid Türklasi tagaajanud.  Meie meeste kahju olnud neis taplustes  surnud ja haawatud ühtekokku 766 meest. See taplus, mis Serbiinlaste! Türklastega Pirotis oli, on wäga kibe ja merine olnud. Türklasi olnud 12 tabori ja saiwad Sohwiasse tagasi aetud, kus nemad 12. künni 16. Deetsembri  kuu päewani kõige mahemast 866 meest kautasiwad. Serbiinlased olla nende käest 24 suurtükki ärawötnud, aga ka 766 meest, surnud  ja haawatud kokku, kautanud. Türgi kommanderija pasha on oma mägede juurest ärapõgenenud. Kohased asjad. Kas ei peaks ühel wiisil mitte ülekohtu  töö wastu abi leikama? Kui see nüüd ka kü! raske, siiski arwame, et see wöimalik on, kurjategijat tema kurja töö pealt katte saada ja säaduslikult karistada. Mõned  auusad linna herrad lasewad suure kuluga linnast alewile minewa teede ääre ribasse puid istutada ja kenad aleed asutada, et siis neil, kes seda teed käiwad, rööm saaks olema, kena puide alt läbi käies. Aga paraku, ei lase kurjad jumalakartmatad immesed neid mitte kaswada, waid rikkuwad neist palju ära, olgu et nad neid pooleks murrawad, leikamad, saewad  ehk kirmega raijuwad. Kelle ees need waesed puu wösuked on, ehk mis süüd on nemad  teinud, et neid nii taga kiusatakse ja wihkatakse, ega ei sallita, et nad kaswawad? Iga ühel on lahke ruum neist mööda minna ilma, et nende oksad neile silma torkimad? Oh sa kallis aeg! Meie elame ometige ristirahwa  maa! ja kesk ristirahwa keskes, kus kõiksugused head ja tulusad asjad säätakse ja armastus maga palju head teeb, nagu seegi, üks maga suur armastuse töö on, nende puide istutamise eest enestele suurt kulu teha; woi arwate, et nad seda oma kasu pärast teemad?  Ei mitte! waid aina armastuse pärast ja seda armastust pruugitakse nii pahas te! Ma tuletan siis igaühele meele, et see töö ei kõlba ja et igaüks omad näppud peab hoidma,  iial üht puud, mis kuhugi istutatud, olgu see siin aleedes ehk parkides wöi kiriku aea peale minnes tee ääres, ärarikkumast; peaks keegi üht puude rikkujat teadma ülesanda, siis saab tema waew auusaste tasutud, aga kurjategija  tubliste karistatud. Üks mitme eest. Kiriku-sõnumed. Plerno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Martha Holberg. Johann Woldemar Paulost. Georg Andreas Lelle.  Pauline  Sophie Werikost. Woldemar August Michelson. —Christian Siliwälja.  Surnud  : Marie Neider, 11) kuud wana. Hans Ainison, 6? aastat wana. - Mahakuulutud:  Jaan Waino ja Lisa Mits. Kwittung. Armuandid on künni 23. Detsembri kuu päewani kokku tulnud, mis üle meie tänuga kwittirime. Politsei kohtu läbi, söameeste kantselei kirjutaja  Zaan Mellikowi käest, punase risti seltsi heaks, 5 rubla. Endisega kokku 5689 rbl. 62 kop. Seltsi eesseisjad prouad. 430 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn.