Mis hiilgawat kõrgust ja täis madaldamist ja kurwastust olid. Prantsuse jaoskondade avalehed, keS keiSri-riigi poole hoiawad, päriwad, et kõik selle jäoskonna liiked kolm kuub leinuriet ja leinu tähti kannaks. Inglismaa on juba manast aeast saadik uhkust täiS, kui seisaksid selle riigi rahwas kõigi haritud rahwa eeSotsaS. Kui palju aga seal weel puudu on, paistab küll sellest wälja, kuida seal soldatid auStakse. Inglismaa on Euroopas  atnuS riik, kus alamad wäe-teenijad seaduse järel ihunuhtlust all seisawad. Nüüd on mõned parlamendi saadikud nõudnud, et seadus uuendud  ja ihunuhtluS kaotud saaks, aga selle wasta olid 137 healt, selle poolt aga 45 healt. Ka üks kergituse nõutus, mis pärib et nuhtluse riist, mida MMsasabaga kassiks" nimetakse ja miS üks üheksaaraline köie-ots on, peaks kaotud ja selle asemel kergem riist tarwitud saama, ei ei ole seaduseks tõusnud; selle nõutuse poolt olid 40 healt, selle wasta 72 healt, ja sedawiisi  seisab ihunuhtluS Inglismaa söeawäe kestis  ikka weel wana paiga peal. - Sõda Kaffre rahwa wasta Afrika maal et taha ikka weel õige joone peale saada ja sõnumid, mis selle üle kodumaale tulewad, ei ole ühesugused. Mõned räägtwad, Kaffre kuningas  Tshetwaio olla rahu palund ja iseennast truuwuse pandiks pakkund, teised aga räägiwad selle wasta, ja sedawiisi ei ole õiete teada, kuida aSjad seisawad. Et aga merine töö seismas ei ole, seda näitab selgest priuz Lui Napoleoni surm. Itaaliast. Wana rahwa-kangelane Garibaldi  on juba mõnest aeast saadik terwise poolest õige wilets ja ei saa jooksja pärast iseennast palju awitada. Nüüd on aga tema haigus weel raskemaks jäänud, enamist selle läbi et peab nägema, kuida austus tema wasta juba eluaeal jahtuma hakab. MiS praegu wana mehele kõige rohkem kurvastust teeb, on üks, wtimse pääwade seeS ilmutud weike kiri Valdt se tänamata mees", mis näidata tahab kuida Garibaldi ise ehk tema seltskond ära ei wäsiks, rohkem ja rohkem raha Itaalia riigiwalitsuse  kääst nõuda, millest aga wiimaks suurem  ossa koguni wõera kukrude sisse langeda. Arwatakse küll, et se kiri Garibaldile liiga teeb, aga sellegipärast, ehk ka just selle läbi teda rohkem  ja rohkem rahwa filmis alandab, ilma et mõistlikud mehed selle üle leinaks, sest liig austus  Garibaldi wasta on auustust ja sõnakuulmist  riigiwalitsuse wasta palju kahandand. Bulgaaria maal oodatakse noort würsti, keda 25. selle kuu pääwal Warna linna loodetakse  jõudma, kust Rustshuki ja Tirnowa kaudu oma pealinna Sofia läheb ja seal kindral Krefferi kääst walitsust waStawõtab. Selle aea sees on aga rahwa keskis jäoSkonnad stginend, kuida iseenest arwada wõib. Üks jäoskond soowib, et uus riik ennast igapidi Wenemaa peale toetaks, teine soowib täielist iseolemist. Mõlemad aga katsmvad niipalju kui wõimalik oma keskift würstile nvumehi toimetada, ja molemil on juba mehed walitud, kes nende tahtmise järel ministrid eks peawad saama. Türgi maal on kärra tõusnud, mis kõiki kas imestama ehk ehmatama paneb. Kuulsa kindrali Osman pasha peale on kaebtns tõstetud, kui oleks tema palju riigi raha pillutand ehk oma tasku toppind. Kuida mäletame, oli Osman pasha ülem käsu andja Plewna linnas, tegi sellest lühikese aea sees nii wägewa kindluses kui ükski ettearwada ei wõinud, pidas üht jagu Wenewäest oma wahwa ja targulise wastapanemise läbi kaua aega selle linna all kinni ja ei annud enne wõimnst, kui nälg teda sundis, mis sigitud sai, kui meie kuulus kindral graf Todlebeu linna igalt poolt oma wägewa wäe wahele pigistab, et ükski sisse ega wälja ei peasüüd. Siis pidi wahwas kindral ennast küll wiimaks, kui ka läbi löömine korda ei läinud, kõigi oma wäega wangi andma, aga sõbrad ja waenlased austasid teda ja Türklased ja kõik Euroopa nimetasid teda „ilmwõitmata meheks" ja „Plewna löwiks". Aui Osman pasha Weneriigi poolest pea pärast esimest lepingud austusega lahtilastud ja koju saadetud, oli kinkis sultan temale pühitsetud wana aumõga, austas teda kui ainust meest kes Türgi sõeariistade au kaitsend oleks, wäe ülemaks. Kuida ada kadedus siin ilmas auStuse kanuul käib ja teiste südames wiha sütitab, nenda on ka Osman pasha oma ..tänulikul" isamaal waenlasid leidnud, kelle peames Fuad pasha on. Osman oli Fuad pashad, kelle awalik waenumeel teda tülitas, pealinnast eemale soowind ja Araabia maale ülemaks tahtnud. Fuad pasha isa maksab aga sultani kojaS palju, ja Fuad sai Osmani tahtmist wasta ülema sõeanoulikuks nimetud. Wiha sigis nüüd ikka suuremaks ja ühel pääwal oli Osman pasha sultani juure läinud, otsekohe paluma, et Fuad sõeanõu testist  wäljalükatud saaks, tema ei teha seal heat, ja muidu astuks mittu teist wälja. Fuad omalt poolt tunnistanud seda waleks ja palund sultani üht ise-kohut nimetada, kes tema ja Osmani wahel seletust teeks; lisas ka juure, et tõeks teha wõiks, kuida Osman pasha ja sõeanõu ülem Sami pasha ühekoos riigi warandusega palju ülekohut teinud. Türgi ministride ülem - suurwessir  kes ise ka Osman pasha sõber ei ole, on siiski püüdnud paha kära lämmatada, aga Fuad pasha nõuab käredast, et kohus asja läbikatsuks,  ja arwatakse et selle wasta pidada Võimalik  ei ole. Fuad pasha on kõigist rahwast austud, ehk küll ka teatakse, et sagedast liigtuline  on; kaebduft aga arwatakse ka seläbi rohkemat põhjendust saama, et Osman pasha oma wastast Konstantinoplist ärasaata tahtis. Austus Osman pasha wasta olla üleültse kahanemas,  ja ka sultan ise olla wõimuse üle pahane, mida kindral oma määramata austuse aeal kätte kiskus. Seda wiisi wõiks juhtuda, et kuulus pPlewna lowi" kohtu alla langeb ja süüaluseks  mõistetud saab. Egüptuse maal on tüli, mis kediiwe wägiwalla  läbi Prantsusmaa ja Inglismaa nöum  ees te wasta Euroopa walitsustega sigis, ja mis juba waikimas oli, Saksamaa pärimise peale uueste lahtiläinud, ja kediiwel ei ole enam muud nõu, kui ise aujärje pealt mahaastuda ja seda oma poja Tewfiki jaoks jätta. Kõik Euroopa riigid wötawad tülist osa. Astub keediwe  ise tagasi, siis tahetakse temale tamsed seaduslikud sissetulemised jätta, muidu aga päritakse,  et ilma kaubata kõrwale lükatud saaks, kus siis enam sissetulemisest ega poja järeltulemisest  aujärje peal ja sultani asemiku au sees juttu ei oleks. Mis keediwel seal küll rohkem üle jääb; Euroopa riigid on wägewad ja Türgi riigi walitsus on aga endise aea kahwatand wari. L õ une - Amerika maal läheb asi ikka pahemaks.  Nüüd on ka Argentini wabariik ülestõusnud  ja tahab Tshili maa peale minna; olla sealt ka juba sõealaewad wälja saadetud. Tshili rahwaS on Lõune-Amerika rahwa seast kõige paremad töötegijad, ja kuida iseenesest arwada, kõige nõukamad. Se on aga laisa ja hooletuma naabridele küll, üheskoos kui röõwlid selle riigi peale minna. Arwada on, et Tshilinlased wahwast  wastapanewad, aga mis teeb üks jänes mitme koera wasta. Teine laulu-piddu Tartus. Teisipääwal hakkas teine üleüldine Eestirahwa  laulupidu, kuhu Eestimehed igast kohast Tallinna ja Niamaalt kokku rändanud olid. Tallinnast olid Eesti poead endid pidule ettewalmistanud,  ning nii pea, kui seäline selts Lootus" pidule minemiseks esimese sammu tegi, oli kõik Tallinna kodauikude kogu taieste uueste elustub. Seltsi majast läks selts iluste rongis marshideS muusiku mänguga lahkel näul raudtee waksaali poole. Kui nad ju Wiru-uulitsasse jõudnud olid, siis tuli ka Eestoonia seltsi rong oma lipuga oma wendi saatma, ning seda peab ütlema: see oli ilusam kui ilus. Waksaalis said weel mõned laulud lauldud ja rõõmsa südamega hakkati teele. Et selts õhtuse rongiga sõitis, pidi tema Tapa jaamas öömaja pidama. Seäline jaama ülem oli ka nõnda sõbralik ja andis seltsile 2 wagoni peawarjuks. Suur kiitus niisuguste ülemadele. Iseenesest mõista läks teekond teisel hommikul  Tartu poole. Kui selts wiimaks Tartu jõudis, sits oli kaa teisi seltsist niipalju juure tulnud, et kui Tartu waksaalist Wanemuise seltsi maja poole minema hakkati, siis oli nii palju seltsist koos, et juba pidurongi kombel läbi linna uulitsade käistwad. Wiimaks kui pidu-majase jöudsiwad wõeti neid sealt saadikutest sõbralikult waStu, anti pidumärgid kätte, ja siis sadeti neid korteridese. Siin juures peame aga kaa auulikude Tartu maja omanikudele oma awaliku tänu awaldama, et nad nii head on olnud, ja wõeraid ilma maksuta oma juure korterise on wötnud. Teisipääw pärast lõunat oli laulu ja mängu proow. Asi läks kaunis hästi, muud kui Jumala  ilm oli natuke sant. Sellesama pääwa õhtu said 2 tükki Wanemuise seltsi näite mängijadest  äramängitud, mis kaa täieste osawaste tehtud said. Kesknädala homiku puhusid mängu koorid kinkude tornidest osawaste koorali wiisisi ja kellu 8 mindi pidu majast pidu jutlusele, mis üle nii kui muude asjade üle armsad lugejad edespidi  pikema teaduse saawad. (Jääb poolele.) Kohalised asjad. Pühapääwal 10. s. k. p. tõusis Weneturu peal madruste wahel tüli, mis werise otsa leidis, sest enamist kõik osawõtjad olid wähem ehk rohkem haawatud. Wang Aleksander Olin, kes politsei wangihoonest  ärakargas, on leitud ja kiuniwõetud. Mõne pääwa eest leiti Kadrintaalis ühe mehe surnukeha, kes ennast puu külge poonnd oli. Kes mees oli, ei ole weel teada saadud. Jutu leht. Siiraki raamat. (Mis polele jäi.) Sikst leidis ka pea, et ilma hobuseta maad korraliste harida ei wöi. Hobused olid aga sel aeal kallid asjad; suuremat hulka oli sõda tarwitand, ja mis kaswatati, sellest ei wõinud weel palju juttu olla. Se oli üks aeg, kus talumees ise adra wedas, ja ka nõukamad linnakodanikud  ei wõinud nii kalli asja peale, kui hobused olid, palju mõteldagi. Sikst aga kinnitas,  temal olla hobune teada, mida odawalt saada wöiks, ja sesugust arulist juhtumist ei tohiks kasuta möödaminna lasta. Ühel Juudil oli hobune, mis tema jutu järel enne Rootsi kuninga oma olnud, mida aga nüüd iseasja pärast odawalt äraannaks. Wana sõeamehe süda paesus, kui kuningahobust  kargama nägi, mõtles juba, kui uhke oleks, sellega läbi Jsanda-uulitsa sõita, ja nõu oli kindel hobust omaks saada, maksaks mis tahes. Ursel oli waid, künni kaubad kokkuminema hakkasid, siis aga ütles, et ka temal sõna wahele rääkida oleks, ja se sõna oli selge ja paljas ..ei!" ja se „ei" sai peale seda põhjustega seletud,  mis Siksti kõrget meelt keema panid. Tük aega sai Juudi kuuldes wihase healega ja paha sõnadega waieldud, ja kui Ursel kukrud lahti ei teinud, wöttis Sikst hobuse wõla peale. Põllutööle hobune palju ei kõlband ega saanud  tarwitud, ja et Sikst ometigi häbenes, naabride silma ees wedeletes ratsasõita, seisis kallis hobune enamist tarwitamata uudes tallis. Sedawiisi kadus pea põllutöö himu; Sikst istus ahju ääres ja puhus kurwastust. Urselit woki taga tema küll uüüd enam ei pilkand, alustas aga kaebduft halwa hinna üle, misga oma wabadust müünud, ja mõtted surusid enamist  wanas kuldaegas, kus temal maapind sän-