pool. walmis samal rukkis mahha peksetud, uissud ja odrad on rohkem selle raske sao wasto seisnud, agga walmis samme näitab se aasta hiljaks jäewad ; on omma kassaga otse nisamma kaugel, kui muido igga aasta Juni kuul. Maddalamad pällude kohhad on. kas lausa wee al ehk kui porri augud; kuida heinaja  ristik heinaga luggo, selle ülle on wägga mitme suggused sönnumed kokko tulnud, kus jures maamehhed süggawaid öhkamesi öhkawad. Marri-puud aedades seisawad. marri - puuh Wäggise walmis sanud marjadega ja öunaning  pirni puud omma kängus wiljaga otse uendasammoti, ei kuluta need polegi, et Augusti ku meil läwwe ees. Nenda on se aasta kõik lomus omma kaswuga terwe ku aega taggasi. Wanna Emma-jõe wessi.on imme wäärt kõrgesse  tõusnud, nmdF et temmal kewwade jeä minnemise aeal ni suurt wet ei olle olnud, ja se neil koggoniste wöeras, suisel aeal üht ni suurt wet seal nähha. Wägga sowimise wäärt õlleks, kui kõik maamehhed omma se aastase maasagi ülle selget otsust annaks. Tallinnast. Põllude seisusest. Pällude  seisus ja wilja lotus käib wägga se aastase  ilmade järrele, mis jo ka issiennesest mõista; kõrged maad armastawad wihma, maddalad kuiwa. On meil mönni aasta ilmad mõtlema  d, wihmased ja kuiwad, sawad ka kõrge ja maddala mamehhed wilja. Tännawused ilmad on ennamiste kõrgemas meeste mele järrele; agga maddala maameeste silmad tilkuwad wet. Harjumaalt kirjutakse Kusalo ja Jani kihhelkonnast, ning Wirromaalt Kadrina kihhelkonnast:  ..Talli-rukkid on wägga head ja terra rohked, agga raske wihm, mis seal 14. ja 15. Julil olnud, olla neid koggoniste mahha lönud, mis läbbi siis walmistamine ka paljo hiljemaks janud; leikus lähhäb Augusti kuu sisse, mis pöllomeestel, kellel wanna semet maeas ei olle, körwataggused kihhelema panneb ja peale selle on põllud ui muddased, et ilma kuiwatamata semet peale ei wöi külwada. Sui-willi on iggal pool ennamiste  waene, mis sest tulleb, et külli aeg wägga märg ja willo olli; päike ei jõudnud maad sojendada ja kaswule hogu qnda; kõrs lühhike ja pead otse nendssamma, on siis kassin pöhho ja ntzlja saak odata. .-Zämmedaid  sarema odre ei andnud põllud ja ilmad küWda, fepärrast on agga üksi ma odre mahha tehtud, kellest ka suurt lota ei olls, sest et Jani' aegne pallawus nende kasso kinni panni. Kartuhwled  said se aasta Mk hilja mahha pantuV  ja sepärrast ka nende warred lühhikesed. Kingib wanna taewa tädike soja süggise, siis wöib neist ehk weel asja sada. - —Agga mõnnes  kohtas nähhakse warred ju bba mustaks löwad. Heina aeg olli wägga waene ja selle töö hakkatus jäi sepärrast hiljaks, sest et rohhi i alles häddast näddal enne Jani kaswama  hakkas. Kes warra heinamaale läksid, said kül haljast, agga pissut heina, sest et rohhi lia norufe parrast kokko kuiwis; parrast tulli rasket wihma, mis kul rohto kaswatas, agga heina ei annud. 22. Julist sadik sn meil nüüd kmwad ilmad, kus tööd rattust eddasi  läinud ja kui kül musta, ommetige kuiwa heina kokko pantud. Kel paljo asa ja jõe äärsid heinamaid, need on ommast heinast ilma janud; järsk töus-wsssi winud puhha ärra, mis mahha nidetud ja mis weel niitmata  seisnud, sedda aeanud töus-wessi täis mudda ja prüggu Mõrtsuka tööst. TalliDna seitung, mis nattuke hilja meie kätte jõudis, könneleb ühhest wägga hirmsast toost, mis jubba 10. Julil Piwarootsi mõisa maa peal sundinud, se on : et tallopoead selle mõisa pärris herra poega paron Aleksander von Huene herrat, ärratapnud.  Assi olnud, nenda: „Noor paroni läinud üllemal nimmetud päewal ühhe heMamaa  peale watama, kui kuhja tehhakse. Nenda seal wadates, olla ta ennast ühhe sao najale lasknud ja senna maggama uinunud. Sedda nähhes olla kaks töömeest, kuida nad issi ütlewad, teistest tagga sunnitud tublid tümmikad kätte wötnud ja nendega herrale pähhä lönud, et ta uimaseks jänud; siis tedda aea äre weddanud, ja et ta weel hinganud, kiwwiga senni otsa kõpsinud, künni ta üsna wakka jänud ja siis okstega kinni katnud; ösi olla nad tedda sealt teiste abbiga merresse weddanud ja senna jätnud. Parrast leitud aea ärest werrised jäljed, mis kurja tööd tunnistanud  ; mehhed nõutud köhtö ette ja seal olla nad ka omma hirmust tööd warsi üllestunnis- 270