enesele ette pandud eesmärgi järele edaspidi ka sagedaste teha tahab. Kudas nöuuks oli wöetud, pidi sell õhtul tähtsaid kõnesid peetama,  aga ette ära arwamata takistuste pärast ei wöinud selle korra kõiki lubaduse järele täita, mis edaspidi ometi korda saawad saadetud.  Kõige esmalt andis präsident U. J. Hanson kokku tulnud osawötjatele seltsi püüdmist  ja sihti tääda ja seletas siis Endla nime ja tähendust. Lõpetuses tänas ta Wene riigi keisrit kõige helduse eest, mis ta meie Eestlaste  wastu üles näitab ilma paha mõtlemata, kelleks ka sugugi põhjust ei ole, mis pääle siis kolm korda hurraa hüüti ja ..Jumal keisrit  kaitse sa" laulti. Kui see sündinud oli, soowiti seltsile õnne ja kaswamist, hüüti hurraa  ja laulti kolm korda ..Ta elagu!" Selle pääle algas muusika ja seltslik, lõbus noore rahwa aeawiitmine. Kui mängijate suud ja osawötjate jalad raskest tööst puhkasiwad, laulsiwad  seltsi liikmed mõnda kena laulu ja röömustasiwad  ka nenda südamid ja meeli auustadud  osawötjate!. Sell wiisil läks aeg wäga löbusaste ja röömsaste mööda. Pääle seltsi liikmete oli rohkeste naesterahwast ja ka palju wöeraid mehi seltslikust õhtust osa wötma tulnud; wiimasid oli ühte kokku 94. Umbes 2/Z osa oli kaupmehi, kellest see wäga kiidu wäärt oli, et n'ad seltsis alati Eesti keelt rääkida  püüdsiwad. Ka muu aeawiite eest oli selts hoolt kannud, sest kümnet seltsi aealehed  seisiwad laudade paal, mis igamees lugeda  wöis, kes tahtis. 54 uut liiget tuliwad  juure. Seltslik elu on tõeste wäga tululik ja saadab  rahwale suurt kasu. Aga kudas tääda, on mõnda meest selle wastu, isiäranis aga wana meelelised, kes seesugust asja kiruwad ja hiiri auku soowiwad. Nenda on weel sellsamal  pääwal, ööltud, et seltslik elu ja tarkus inimesi hoopis hukka ajada. Aga tehku seesugused  wanameelelised, mis n'ad teewad ja söimagu  ning kirugu, nii palju kui tahawad, ei aita see kõik ometi midagi, waid n'ad saawad kõikide naeruks ja peawad wiimaks isi roti auku pugema, kuhu teisi soowiwad. Sest seltslik elu on tõeste inimese waimuharidus. Tartust. Uus Eesti raamatute pood. Liiwi kubermangu zeitungi sõnumi järele on pääwa piltnik R. Sachkerile luba antud Tartu uut Eesti keele raamatute poodi ja laenu raamatute kogu asutada. Et H. Laakmannil ja W. Justil enne juba Eesti raamatute poed Tartus on, ja wiimasel ka laenu raamatute kogu, siis peame seda awalikult  tunnistama, et Tartu Eesti elu wäga edeneb. Aga mis peame meie Pärnu kohta ütlema? Meil ei ole siia maale weel ühte ainustki Eesti raamatute poodi, weel wähem  laenu raamatute kogu! Kas siis Pärnu Eestlased tõeste nii tuimad ja rumalad peaksiwad  olema, et neile seda tarwis ei lähaks? Ei, see on meil raske uskuda. Meil on wiimasel  aeal isiäranis edenemist näha olnud ja Eesti raamatute kogu asutust lähaks meie edenemise kinnituseks wäga hädaste tarwis. Üksnes mees, kes seda korda saadab, puudub weel. Millal sest puudusest pääseme, ei tea meie praegu ütelda. Oh Eestlaste südamete  ärataja maim, tule seepärast ja anna ka meile edenemist ja uut elu! Peeterburgist. Tähelepanemise wäärt leidus. Igal maal on kelmisi leida, kes isi tööd teha ei wiisi ja seeläbi rikkaks  tahawad saada, et rahasid järele tegewad.  Aga isiäranis Wene riigis on see wale raha tegemine wäga suur. Ja ammugi juba mõteldi selle pääle, et, kas mitte kuidagi niisugust  märkisid rahadele pääle ei wöi lüüa, et enam keegi järele teha ei saa. Nüüd kõneleb aealeht „Vus aeg", et Itaalia maal ühe suurekooli  õpetajal, Ratti nimi, ometi õnneks olla läinud, seda kunsti üles leida, kuidas niisugused  kirjad ja märgid wöiwad paberi pääle tehtud saada, mis ükski järele teha ei mõista ega wöi teha. Asi ka. Mõistus köidab  elmuse ja rumkaluse. Mõnus nöuu. Aealehed tääduötawad,  et ülema walitsuse poolest olla see nöuu haäks arwatud, kõikide waeste ohwitseridele ja liht soldatidele, kes söas omal mõne liikme  ara on kautanud, kroonu kulu pääl uue kunstliku liikme, kui see wöimalik on, arstide poolest asemele teha lasta. 168