jummalatenistuse tarbeks. Koli peale on ka üks tubli koolmeister seatud, kes ka jubba omma tööd on peale hakkanud, ning ei jae nüüd muud ülle, kui Jummalat palluda, et temma omma õnnistust selle peale panneks, sest ilma selleta, ei woi meie middagi! Wirballenist. Sured läbbi reisiad. Sealt kirjutakse §B. Webruaril, et kunninglik kõrgus Edinburgi hertsog omma sure abbikasaga  Peterburgist tulles, 17 Webruaril sealt läbbi sõitnud. Keisre Willema kässo peale, on grahw v. d. Goltz, Lehndorff ja Fvrstenstein  hertsogliko paaril seal wasto olnud, terretamas  ja üht aego ka kästud, neid künni Berlini saata, kuhhu nemmad künni 19. Webruarini  jaewad ja siis jälle eddasi sawad reisima  ja nimmelt Brüsselist ja Grawesendist läbbi künni Windsori, kuhhu nad siis ellama jaewad. Wöeralt maalt. Bsrlinist kirjutakse, et Edinburgi hertsog omma sure abbikasaga 18. Webruari! kalli terwisega senna jõudnud, kus neid sure auustusega  keiserlikus lossis wasto wöetud. Ette olla woetud seal nore hertsogliko pari auuks mõnda piddo piddada ja nimmelt keiserlikus lossis peawad piddud oige kennad ja keiserlikud  ollema. Austriamaalt. Kirri ja wastused. Üks Roma söbber kirjutab Wini linna seitungi läbbi, mis ta kaua omma korwa tagga marjul  hoidnud. Enne sedda hirmust söa hakkatust,  aastal 1870, olli wanna puhha issa mõtlema  te rigide kronitud meestele WiUema ja Napoleon,  issalikult kirjutanud ja püüdnud seläbbi sedda hirmust werrewallamist, mis jo tullemas  olli, keelda, et sedda ei saaks sündima. Keisre, siis alles kunningas, wastus kirri olla kohhe taggasi tulnud, kus ta olla kirjutanud,  et temma igga silmapilk malmis olla omma söariisto mahha pannemas, kui temma wastane sedda ka teeb. Napoleoni wastus kirri jäi agga katte alla, kellest kegi sönnakest põlle kuulda sanud. Nüüd olla se wöimalik ja sea! seista: .Seon liig hilja, ma ollen jubba ommast pea linnast ärraläinud, et laagrisse minna; ehk kül taplused weel põlle hakkanud, siiski ei woi minna omma au parrast mitte ennam taggasi jäeda." Kelle pea peale langeb  nüüd se suur werre sü? Eks Napoleoni kaela, ja sepärrast, et ta pühha issa nöu ei olle kuulda wötnud. Italiamaalt. Aegamöda asjad käiwad, ehk mis nüüd weel ei olle woib pea tulla, Kui paar kümmekond aastaid taggasi  wöttame, siis näeme, et wanna Roma paawstil ni suur waggi ja wöimus maa peal olli, et kunningad ja muud wallitsewad würstlikud  mehhed sedda sureks auuks piddasid, kui wanna paawsti kue hõlmale wöisid suud anda ja Ewangeliumi ussu rahwal ei olnud lubba egga melewalda, katoligi ussu maade sees ommale  palwe kodda allustada ja seal omma Jummalat tenida; agga kuida on nüüd kõik teiseks läinud: Kunningad ei kummarda ennam  paawsti ja kesk katoligi ussu maade sisse kesk katoligi usso rahwa sekka, assuwad Ewangeliumi  ussu koggudused; ka Roma linna, wanna pühha issa omma silma alla, assuwad wöera ussu koggudused. Tuttaw assi olli se, et Roma linna müride wahhele Ewangeliumi ussulised ennestele üht kohta ei tohtinud assutada,  kus omma jummalatenistuft olleksid wöinud piddada, muud kui Preisi sadikul olli üksi üks weike kabbel, kus ta omma jummalatenistuft  wois piddada. Praego on seal kümme palwemaea ja ühheksa elementar kooli, kus peale 700 kooli lapse koolis käiwad, ning kaks wägga kenna ja uhket kirrikut käes ehhitada.  Nenda mudab aeg kõik asjad; meie peame walguse teel ikka eddasi agga mitte taggasi  minnema. Inglismaalt. Söa lahhingist. Londoni admiratät on sönnuuud sanud, et Akromboos 31. lanuaril Inglise ja Ushanti söameeste wahhel üks wägga werrine taplus olnud, mis 12 tundi turinud. Ashantlased olla wägga suurt kahjo sanud, agga Inglaste kahjo ei olle ka paljo wähhem olnud; halvatute  seas olla ka mitto ohwitseri. Kindral Wolselei olla 15 inglise pennikoormat Kumas- 80