peale joosewad siis kõik waese mehhe kallale, iggaüks leikab ennesele temma küljest tükki lihha, küpsetab sedda nattuke tulle äres ja siis sööb sedda metsalise kombel ärra. Kissendago ja karjugo se willets, ni paljo kui ta tahhab, sest ei holi kegi. Ennamiste surrsb ta jubba werand tunni parrast ärra! Sealt Batta rahwa jurest löune pole minna, on Lampungj rahwas ellamas ja neist on nähha, et nemmad Hina rahwa suggu on, kellest  töemoda öölda wöib, et nad kõige pahhemad  Hinamaa innimesed on, kes kauplemisest ja merre röwimisest ellawad. Usko ei näita neil suggugi ollewad, waid paljo ennam woib öölda, on rohha nende lummal, sest rahha parrast tewad nemmad kõik, olgo se hea ehk kurri. Nende naburis ellawad Redsangid, üks pärris mets innimese suggu ja pärris pimmedad pagganad. Hommiko pool neid ellawad weel wimaks Malaiid. Se rahwa suggu on omma ellowiside ja kombede polest paljo penem, kui teised; jubba wannast sadik  on se rahwas üks õppetud rahwas, ilmaliko  tarkuse polest, nemmad harriwad pöldo, kauplewad, on tublid merremehhcd ja hulgast ka paljo penikese tõde meistrid; agga wahhest sekka ka sured merreröõwlid. Nende rided, mis nad kandwad, on puuwillast, agga süddame  polest ei woi neid mitte kita; nemmad on äkwihhased, ahned, kawwalad, kaddedad ja kiusakad; armastawad mailma römu, nago mängimist ja tantso, pölletawad opiumi piipudes,  mis neid otse nendasamma joobnuks teeb, kui wiin, se kallis ellowessi. Naeste polest on nemmad kukkedega wennaksed, sest otse kui kukkel mitto naest, nenda nendel ka; agga selle wahhega, kukked sawad neid ilma hinnata, agga nemmad peawad neid ostma. On kellegi! paljo tütrid, siis on tal neist suur kasso, müüb neid nago nori puulasi, kelle eest head rahha saab; armastust ei tunta seal, mis abbiellorahwast peab ühhendama. Malaiid  ei olle ka mitte ennam pärris pagganad, waid nemmad on jubba mitme saea aasta eest Muhamedi ehk Türgi usku heitnud; ei olle nemmad just sellepärrast, et neil suggupärrast ka lummala tundmist on, pagganatest mitte suggugi parremad. Nüüd wimasel aeal, kus nemmad Eürooplastega rohkem kokko sawad, on nende ellowisid kül pissut pehmemaks läinud, agga pattu ja häbbi polest weel paljo süggawamasse  langenud. Muist sedda saart on Hollandi wallitsuse al. Sealt porame nüüd ennam lõuna pole, siis leiame kohhe Sumatra lähhedal suurt Zawa saart, mis liggi tuhhat weröta pitk ja kaks sadda wersta lai, ja kõige annete polest üks imme rikkas maa. Seal ei olle ial tarwiö sõnnikut panna; kui agga wessi ülle käib, siis istuta ehk külwa mahha, mis ial tahhad, kõik kossub ja kaswab lopsakalt. Selle maa pärris willi on: rist tangud, kohwi, pippar, tubbakas, sinni-kiwwi-pu, puuwilla puud ja teewössad. Peale nende praego nimmetud puude, leitakse sealt teiste seast weel üks immelik  puu, nimmega Upa ehk kihhi puu; selle mahlast walmistakse kanget kihwti, mis ni kange on, et kui sedda ühhe raud riista peale pannakse ja üht weikest kriipso ihho peale tõmmatakse, siis on kohhe surm käes. Rahwas,  mis seal asset, on ka Malaii suggu, kelle ellowisid pealt nähha, teiste rahwast penemad,  agga süddame polest mitte karwa wäärt parremad. Surem jaggo sest sarest on Hollandi  wallitsuse al, muist agga omma käe peal, kellel ka omma kunningas, kes ka ennamiste Hollandi kunninga kässo al ja temma tahtmist peab teggema. Jawast löune pole minnes on weikesed Sunda sared, mis kõik Hollandi wallitsuse pärralt. Needki on wagga kennad ja rikkad kõige annete polest, agga jälle peab ka siin kõige üllema asja ülle kaebama, et innimesed,  kes nende peal asset, ja kes Jummala  nao järrele lodud ja temma au piddiö kulutama, on pimmeda paggana ussu j sees koggoniste hukka läinud. Lihha himmo ja rop ello on neid ihho ja hinge polest wägga ärrarikkunud. Wasto hommikut seisawad Molukki ja Wilippini saared. Molukki saarest on mitto, kellest mönned sured ja mönned weikesed, mis agga kõik penikese rohtude ja marjade poolest kuulsad on; agga loomi on seal wägga pissut.  Ilmad on seal wägga pallawad, agga sellegi parrast on saared kõige sugguse Llluga ehhitatud. Innimesed, mis seal ellawad, on ossast Malaii ja ossast Alwuri suggu; Alwurid  on omma süddame ja ellowiside polest 338