Perno Postimees ehk Näddalileht M 3. »«7t Mnes kesknäddal 3» Webruaril.^ aaSta. Ses lekhes seisab. Kinda lähwad walla asjad ue seaduse järrele? Ommalt maalt. Peruust: Kauba aeamisest. Wargusest. Riast: Krono mõisa made wälja rentimisest. Hundid. Tallinnast: Balti raudteest.  Peterburgist:  Maksude muutmisest. -- Kronstadtist: Kauba aeamisest. Moskwast: Söaministeriumi käsk. Wö eralt maalt. Saksamaalt: Römo pääw. Prantsusemaalt: Tõeste sündinud assi. Granwillest: Longwü langenud. Jtaliamaalt: Tahhad uskuda woi mitte. Inglismaalt: Konwerentsist. Söawäggede surendamisest.  Konwerentsi  asjust. Ketserina Eugenia. Uemad sönnumed. Telegrahwi sõnnumed. Kirjawastussed. Kuida lähwad walla asjad ue seaduse järrele? Kellel tallorahwaga kokks samist ja nende asjadega teggemist, peab kül ütlema, on nende rattad weel kaunis loppergused ja tee, mis peal söidawad, liig mätlik ja konnarane; saggedaste  ka süggawad röped sees, kus peal waewaline eddasi sada. Kui seal wahhest mönni kössib: kelle sü läbbi eddasi samme ni waene? siis peame tunnistama: tulleb ennamiste  kolmest küljest. Ollete jo arro sanud: kolmest küljest. Missuggust kolm külge wöib ühhe wallal olla, mis läbbi wallitsuse wanker sandiste jookseb, ja tee mitte sõidule ommane? Noh, se ei peats kül mitte raske ollema ärramöista. Wadake, siin tahhame warsi nimmetada: 1) möisawallitsus 2) wallawallitsus  ja 3) wald. Kui need iggaüks issi arrusse weddawad, siis ei woi assi hästi käia. Kuida se jo meil koigi! tuttaw, on ue seaduse  jarrele möisawsllitsus ja wallawallitsus teine teisest lahhutud, nago anned lammastest, agga mönnes kohtas seggab möisawallitsus wanna wisi ennast walla asjade sekka ja seläbbi  lähhäwad siis asjad kura kära, nad arwawad  ennesel õigust ollewad ja seal eksiwad nemmad wagga, mis läbbi nad siis walla tallitust liig raskendawad ja nihästi walla, kui wallawallitsuse wahhele pakso werd koggowad,  mis läbbi möllemad raske peawallo ülle kacbawad; karro - ohhakad kaswawad nihästi  ühhe kui teise wahhele ja need torgiwad ni wallusaste, et kihhelkonna kohhus tüddimatalt  toos peab ollema, ohhakaid lssimas ja saggedaste on tal seal kalla! tööd, et näppud kibbedaks jäwad. Se on kül pöllastamise wäärt, et targad mehhed sealt ülle aea tahtwad  minna, kus aed kõige kõrgem; sest uus seadus  on ommetige kõige kõrgemalt kinnitud, mis ka taieste peab täidetud sama. Otse kui üks innimene  omma tahtmist Jummala tahtmise alla peab heitma, nendasammoti peab ka üks rigi allam,  olgo ta kes tahhes, omma tahtmist üllema wallitseja tahtmise alla heitma, sest üllemad on Zummalast seätud ja pühha kirri ütleb selgeste: „Kes üllemate wasto panned, se pan-