Tallinna Sõber M t. Esimene aastakäik. Tallinnas, Jaanikuu däadal iNN Ilkiiidne ktkieht Eestirahvate Mllat jk lin«adts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Liudsor»'i piiriatc trUlimajo»: r rubla, pool-aa«ta« M kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas l rubla 40 kop., - pool-aavtaS M kop. /tuulutused mak samad iga rea ehk selle aseme pealt s Kop. Tellimised wöetakfe wasta: Hatlinuas: Liudfors'i päriate trükimajas. J. O. Seelaudt, o»uuspveaa M Hartus: W. Just. - peruus: K. Kudewiita. AaKmeres: L. Wattky. Mides: A. Seidelverg. Kapsalus: H. A. Kostverg. Kuresaares: W. Lange. Amvlas: A. Ar. Aaudkepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastajn redaktor: W. F. Eich horn. Elab Nõmme mõisa», kirjad kliimad Kilst jaama kaudu. (Ass äõ.) s>a„t»mir«ks<s,astli»er Berein. HobttSte-näituS. Tartu ja Pihkwa lina-niiitus. Tartust: Neo Baltia. Laulupidu. Pkterburgist: SSea- Register t Kõ gtkõtgemArtsukad la — Ntngkm. Mast: Kingitu». Äurcsaarest: Tammtee. Pihkwast: WäljarändMd. Kiewist: Kohtu mõistmiue. Sara. laewad. Kuldpnlmad. MMfmav t ) .. . Saksamaalt: ..Groster Kurfürst — Riitpääw. Austtla-Uugrumaalt: Segedm. Inglismaalt: Svead. Kindral «sl - - J».u' ~»>: SU-.li iu.u.chd. - Kir«° Sõnumid riigiwalitsuse poolest. KeiSri Herra Majestäti poolest on Eestimaa kuberner herra täieline riigiuõuuik Poliwanow ile Kõigekõrgemat tänu awaldada kästud, mõnusa toimendamise eest kroonu-maksude tasumise juures  aastal 1878. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa maaharimise selts .Pandwirthschaftlicher Vereiu" on Paastwere herra landrath barou von Maydell'i oma prästdentiks  walitaud. Kuida enne, saab ka sel aastal Tallinnas talupoege hobuöte näitus ja weojõu katsumine anpalkadega peetud. KeS sellest osawõtta tahawad,  neil on 2S. Zaauikuu pääwal homiku kell v Tompea shloSsi hoowiõ omad näituse hobused keha- ja kaswu-ülewaatamiseks ettetua. Hobused, mida näitusele tuakse, ei tohi nooremad  kui 4, ega wanemad kui 6 aastat olla, suuruse poolest mitte wähemad kui 1 arshin 14 wershoki. Ruunad ei saa wastawõetud, kiil aga heaste toidetud warsad imetama märadega. Kõik ettetoodud täkud, warsad ja märad peawad Eestimaal, hobuste omanikude oma juures sündind ja kaswatud olema, mis mõisawalitsuse tunnistuskirja  läbi tõendada on. Weojõu katsumine saab selsamal pääwal, pärastlõunat kell 4 ja 6 wahel peetud, ja on katsumise paik Kadrintaalis, maantee  peal, Gloi herra majast Lasnamäe poole. Ka siin ei saa ruunad wastawõetud, üksi täkud ja märad, mis 5 kuuni 7 aaStad manad on. ,Tartu Eesti-põllumeeste selts" peab nõu, tulewal  aastal Tartus awaliku lina-näitust toimeudada.  Ka peab selsamal tulewal aastal „Wene kauplemise- ja tööde kosutuse seltsi" nõudmist mööda Pihkwa linnas awalik liuanäitus  toimendnd saama. Meie loodame, et meie põllumehed seda aega mitte mõödamiuua ei lase. ilma nendest näitustest seda kasu püüdmata,  mis nendest sigib, ja ka omalt poolt püawad ülesnäidata, kuida wiimsel aeal liua kaswatamine  puhastamine ja harimine üleültse kosund ja edenend on. Näituste peal annawad ja wõtawad näitajad ja waatajad osa teiste edendustest  ja osawusest ja aupalgad, mis seal wäljajägatakse, ei austa mitte üksi üksikud saajad,  waid kõiki maad ja rahwast, mille kodanik ja kelle liige aupalga saaja on. Kui näituse toimeudused järjele jöuawad, saame meie nendest  selgemad kuulutust andma. Meie loodame üle seda, et nende näituste peal mitte üksi linad, toores ja puhastub olemises ettetoodud ja wastawõetud ei saa, waid kuida se euamiste sesuguste näituste juures on, ka riistad ja nõud, mida kaswatamise ja kõige selle asja tallituste juures tarwitakse. Wiimse aaStade sees on nüüd just linade kohta kõige edenduse kõrwas, mida se tähtjas põllu- ja majapidamise asi näinud on, ka uenduft tulnud, mis liuaperemehi sunnib uusi teesi otsima, kui takistust selle kasuliku  nõudmise juures ei pea sigima. Leotamine jooksewa wete sees oli meie maa seaduse järel ikka keelatud; kuida aga mõned asjad lähemad, ja kuida siin miinuste aastgte sees suuri üleüldiseid  toimeudusi oli, mis kõik rammud ja mõtted muidugi suuremalt osalt oma sidemetes pidasid, oli se seadus aega mööda enam ja enam uuustud. Ka oli linakülw meie Eestimaal  üleültse weike ja leotamine jõgedes ja ka weikemas järwedes ei toonud nii suurt kahju, et se iga mehe silma paistnud oleks. Kui aga üleüldised maa-asjad rahulisema korra peale jõudsid, et wähem ehk rohkem iseeneses korralist edeudust leidsid; kui. kuida igaühel tuttaw linakülw  ikka laiema järje peale asus, siis tõusid ka kahjud uähtawaks, mis leotamine lahtistes wetes toob. Meie jõed ja järwed olid pea kaladest  ja mähkidest tühjaks saamas, ja peale seda ei wõiud seaduse silm tähelepanemata jätta, kuida rikkntud ja solgitud mesi, mida inimestel ja loomadel elu ülespidamiseks kulub, terwise suretajaks tehti. Liualeotamiue jõgedes ja wetes, mis jõgedega ühes seisawad, sai keelatud, ehk õigemalt, maawalitsus päris hoolsamalt selle seaduse pidamist, mis Eestimaal ikka on olnud ja mis peab olema, kui meie elukandjad weesooned  mitte ühel aeal surmakandjaks ei pea muudetud saama. Kui ka nüüd ehk weel siin ehk seal. seaduse „silmapaari wahel", linu jõgedes ja järwedes leotakse, siis on se kõigi teades keelatud asi, mida ausmees, kui häda ehk ka ajab, ikka isegi südametuksumisega teeb, ja mis järskud otsa leida wõib, kui kord hoolas seadusesilm selle juure ulatab. Et aga hoolsam ülewaatamiue maawalitsuse poolest selle asja juures, mis eest meie aga tänulikud olla wöime, seal kõrwas mitmes kohas kasuliku liuatallitusele  takistuseks ou, kui teisel teel mõeduwad  abi ei leia, seda on iseenesest mõista. Abi aga wõib mitmel teisel teel leida. Mõnel maal ei saa liuad mitte leotud, waid saawad aga kaste all peetud; selle juures olla kiud kiil kindlam aga ei saa seda walged nägu, mida liua kui kauba juures päritakse. Euamiste aga tehakse linaleo augud, kus se ial wöimalik on. ja meie arwates peaks se euamift igal pool meie suuremalt osalt weerikkas Eestimaal wöimalik  olema. Meie soowiksime nüüd, et selle asja üle tõsiselt ja sügawalt saaks järelmõteldud, et näituse aeal siitpoolt midagi liualeotamisest ettetua oleks, proowisi leotud linadest ja kaste all peetud linadest, linaleo aukude plaanist ja mis ial selle külge puudub. Esiteks aga oleks tulus, kui mõnelt poolt sette asja üle siin saaks rohkemalt räägitud, ja meie soowime sõnumid igalt Eestimaa ja Eestikeele ringkonna nurgast sesuguste tallituste üle, et neid siin paikas oma teadustega köita ja omalt poolt Eestirahwast walmistada wöime, näitustelt maale ja rahwale au tooma, kuida selle asja poolest laiema läbirääkimiste  naal ta koduste tallitustele mõnu loodame tulema. Merikülas, Narwa linna ligidal, kus palju nõukamat rahwast käib wärsket suwiöhku maitsemas ja meremeest terwise kinnitust otsimas, on snwiaeg alustud ja knida selle tallituse ülem kohus kuulutab, ka Lelegraf suweks tööle seatud. Tartus on ttt. Lehekuu pääwal endiste ftudenti maakonna - ühenduste kõrwas üks uus asutud, kes ennast „Neo Baltia" nimetab ja kelle üheudusepael walkjasiuist, walged ja punakollast  karma kannab. Loodame, et uuS ühendus,  kellele omalt poolt eluõnne, kaswamift ja õitsemist soowime, endiste maakonna - ühenduste ausa jälgede järel seda kõrged edenduse- , kindluse  ja rahuwaimu kannaks, mis meie isamaa suurekoolile esimeste suurekoolide seas suures maailmas, auaset wõitnud ja hoidnud on; et ühendust ja lahked sõbrustuft kõige rahwuste wahel sigitaks ja kõigi kahjuliku lohutuste wägewaks  wastaseks saaks. Laulupidu kõuepidajaks on walitud altari-jutluseks: professor F. Hörschelmann; kantsle-jutluseks: pastor Hurt, Otepä õpetaja. Ka pastor August Hörschelmaun, Karusi õpetaja, ja pastor Sokolowski, Wändra õpetaja, saamad Jumalateenistuse juure tegiad osawõtjad olema. Waimuliku kontserti wahel kõnel emad pastor Freifeldt Peterburgift ja pastor Georg Knüpfer Amblast. Ilmaliku kontserti wahel peawad kõnet pastor Jürmann Nõo õpetaja, ja pastor Kerg Saaremaalt. Peter b u r g i st. Ued, Alneritamaal ostetud  söealaewad ~Europa", , pAfcika" ja pSabijaka" on. kuida weenekeeli aealeht ~Nowosti" kirjutab, ühtekokku 22,922.500 rubla, meie täuapääwase paberiraha hinna järel maksnud.  Esimesed kolin laewa saada juba sel kuul Kõigekõrgema ülewaatamise ettetoodud. Sellesama  aealehe järel saada „Europa" peal esimest  kord katse tehtud weue sauna laewa eesotsa  seada. Ka siin saab Saksakolonii poolest Saksamaa Keisripaari kuldpulma pääw suure piduga pühitsetud. Peale kirikliku ja ametliku pühitsemist saab suur pidu Oserki aedaS toimetud,  ja peab kõik kasu, mis sellest tuleb, Orenburgi  , Uralski, Zrbiti ja teiste tulekahju läbi waeseks saanud linna - rahwa heaks tarwitud saama. Maailma telegrafi toimendus annab teada, et mõrtsukas, kes kindral-adjntanti Drenteln'i  peale laskis, Kiewi linnas kinniwõetud on. Tema olla esiteks Warshawi põgenend, sealt