ja waewa oma peale wõtab; teine pool saab ühe „Walla-koolmeistrite abikaSsa" PShjuskapitaaliks pandud. Eks nüüd so kõik lauljad ja mängijad, kes enamiste lfe Wallakoolmeistred  on, ennast ka juba sellel mõttel hoolfamine  pidu wasta peaks walmiStama, kui teadwad,  et selle läbi ühekorraga sesuguste kasulikude  asutuste edendusest osa wõtawad; mille sekka ka seltsi, kes omal kombel Eestirahwa waimupõllul tööd teeb, lugema peame. Annaks Jumal, et kõik heaste kordaminema saaks! Wägise tikub siin küsimine peale; Mis tarwis  peaks se raha kulutud olema, mis ehk 11. üleüldise Eesti laulu- ja muusikapidul kuludest üle jäi. Oli jo hea hulgake kuuljaid koos, kes ilma hinnata kuulma ei peasnud, ja rahasumma  ke ei wõinud ka nii weike olla, et seda nimetada  ei maksa. Wist oleks juba ammu pidukomitee  kohus olnud, omast majapidamisest awaliku  aruandmilt teha. Wist on selle aruandmise pxale mõni tegew osawõtja juba ammu ootanud, et näha oleks saanud, mis katsutawad kasu ehk kahju tema oma laulmisega ehk mängimisega saatnud oleks. Loodame, et se unustus pea heaks tehtud saab." Üks pidu-osawõtja. Riiast. pßig. Zeitung" kirjutab: Arwata oleks, et nüüd, kus sõeawäe teenistuse aeg nii palju lühendud ja teenistus nii palju kergitud on, et nüüd endised püüdmised ennast igawiisi selle kohuse täitmisest peasta, noore meeste sees kadunud oleksiwad, ja et kõik mõistlikud mehed seletatsiwad, kui auuwäärt seisus soldati-seisus on. Ikka aga ilmuwad weel petjad, kes noore meeste kartust kosutawad ja seda omaks kasuks tarwitawad. Nenda saiwad ka sel aastal mitmed  mehed Kubermangu - kommissiouis uueste läbiwaadatud, keda Kreis-kommission juba wastawötnud  oli, kes aga mitmesuguste wigade üle kaebafiwad. Nende seas leiti kaks Lätlast, kes ühe sesuguse auumehe kätte langenud oliwad. Se oli neid 200 rubla eest ühe abitegija juure wiinud, kes ühe silmad, teise körwad oma solkrohtudega  haigeks tegi. Asi on õnneks ülestulnud  ja ka raha on kätte saadud. Seaduse järel langemad nüüd aga petjad ja petetud mehed  nuhtluse alla. Sulad ilmad on jääd Düüna jõe peal nii palju õhendanud, et mooride ülekäimine pidi keelatud saama. ?Rig. Zeitung" kirjutab 5 Jõulukuu pääwal:  Heile pärast lõunat kell 3 pidiwad mängid  Walli-kasarmist hoowi peale lastud saama, omale wett tooma, kuida seda igal pääwal tehakse.  Et aga tarwilised wahid seal ei olnud, fiis saiwad wangid kell pool-wiieni kasarmis peetud, mis üle 24 mangi wangitoas Nr. 2 käratsema hakkafiwad, majariistad lõhkufiwad ja läbi akna wahijoldati peale wiskasiwad. Wahisoldat  käskis käratsejaid rahule jääda, muidu saaks nende peale tuld antud. Et aga tülitegijad  rahule ei jäänud, weel rohkem karjusiwad  ja wahisoldatit söimasiwad, laskis se wasta akna piita, kus kuul ühe raudtrelli pealt kõrwale  kargas ja üht wangi kergest peast haawas. Rahu sai pea jälle toimendud. Peterburgist, 6. Jõulukuu pääwal. ,Walitsuse  Teadaandja" kuulutab: Lootused Keisri Praua terwise kinnituse peale löunepoelsel maal ei ole ennast täitnud. Endine rinnahaigus ei ole wähemaks jäänud, ja nüüd on weel kopsunaha  paistetus (Pleuritis) juure tulnud. 8 Jõulukuu pääwal. Kanne linnast tuleb sõnum 6. selle kuu pääwast: Keisri Praua kopsupaistetus  on alanemas, üleültse on aga termis ikka weel kartlik. Graf Shuwalow, tamne Wenemgi Saadik Londonis, on Peterburgi tulnud. Üks Londoni aealeht kirjav Mõskma kurjateo asjast: Meie kuuleme, et umbes 6 kuu eest siinses Weneriigi Saadikukojas teadaüntud  oli. et raudtee lõhkumise läbi Keisri elu peale kiputud saaks. Sellest sai Wenemgi Valitsusele  teadust antud, jaonarwata, et kurjategijate nõutus selle läbi mam kui ükskord tõrjutud on saanud. Ühe Wiini aealehe sõnumi järel on selle koopa juures, mis kurjategijate majast raudtee alla wiis, 3000 telliskiwi tarwitud. 12 inimest on selle koopa kallal tööl olnud, nende seas ka kakS kõrgest sugust naesterahwast. Maja põranda  all on 4 puuda püssirohtu leitud. Ööse! 27. ja 28. Talwekuu pääwa wahel tuli Peterburgist üks kaubarong Tshudowo jaama ja jäi seal seisma. Selle järel sai teine kaubarong  teele saadetud, mis selle jaama ligidal, wiimse märk-telegrafi juures pidama jäi. Ühe eksituse läbi saadeti vea weel kolmas rong teele, mis teise wasta jooksis, oma mashina korstna murdis, teise rong! taks wagonid lõhküs ja üht ametniku nii raskest haawas, et se juba teisel pääwal Peterburgis suri, kuhu teda wiidud oli. Onetus on rohkemalt osalt selle läbi tulnud, et ametnikud kaubarongide peal magaflwad. Meremeeste-koolide üle annab üks Keiserliku  Mereasjade seltsi poolest wäljaantud raamat  seda seletust : Minewal talwel oliwad Weneriikis  üleültse 36 Meremeeste kooli, ja saiwad nendest wäljaastunud õppijad 15 kommissiouis läbikatsutud. Õppijate hulk oli talwel 1876 —77: 781, talwel 1877—78: 901, talwel 1878—79. 968, millest näha on, et õppijate  hulk aast-aastalt kaswab. Kõige suuremat edenduft näitawad 15 Meremeeste kooli Baltimere  ääres, ehk küll ka nende seas mõned waewalised  on (Polaangis, FeliksbergiS ja Narmas), Nendes koolides oliwad 450 õppijad; 93 Wenelast,  357 Eestlast, Lättlast ja Sakslast. Lätti laewade hulk, mis kaugel sõidudel käiwad, on wiimiste kümne aastate sees palju tõusnud. Walgemere ääres on 6 Meremeeste kooli; Mustamere ääres on 7, Aasowi mere ääres 5, Wolga jõe ja Kaspia mere ääres oliwad minewal  talwel 3 Meremeeste-kooli. Sel aastal  sai Moskwas üleüldine Meremeestekooli-õpetajate  nõuukogu peetud, millest iga Meremeestekooli  õpetajad osa wõtsiwad. Moskwa Meremeeste-seltst  poolest saab üks sõna- ja lühema rääkimise raamat meremeeste tarwitnseks kaheksas  keeles wäljsantud, nimelt Wene-, Inglis-, Prantsus-, Saksa-, Itaalia-, Daam-, Norra-, Rootsi- ja Lätti-keeles. Meie ei saa aru, mikspäraft Eestimaa Meremeestekoolide saadikud  seal ka mitte Eestikeele eest rääkinud ei ole, kuna se maa ometigi kutsutud näitab olema, selles asjas edaspidi suurema järje peale tõusma,  kuida nüüd juba mitmed Eestlased kaugesõidulaewade  juhatajad on. Ehk oleks wõimalik seda puudust weel parandada, enne kui se käsuline  raamat trükkitud on, kus muidugi mitmed aastad ootama peaks, enne kui uut trükki ettewõtta  wõimalik on. Oleks wist suure tänu wäärt, kui ,Linda-selts" seda tähtsat asja oma tähelepanemise ja hoolekandmise alla wõtaks. Wars h a w i st. Talwe on sel aastal waremini tulnud kui muidu, külm tõuseb sagedast  30 graadi peale ja waljud Põhja tuuled tegewad seda weel kibedamaks. Puud saamad naelakaupa müidud ja ka kiwisööd on nii kallid, et waesem rahwas neid osta ei jõua. Üksikud üürikambrid wõerastemajades seisawad kütmata. Üleültse on häda waesema rahwa kestis wäga suur ja kerkib selleläbi weel suuremaks, et siinsed abiseltsid ka Poolakate eest Shleesia maal muret kandma peawad. Heategu waim on WarfhawiS küll wäga elaw, seal on 26 abi-asutust ja need on wiimsel aastal ligi 800,000 rubla stssewötnud,  aga ka se ei taha weel möeduda. Wladimiris on minewal nädalil hirmus  tulekahju olnud. Pea üks terwe linnajagu  on mahapõlenud. Atowskist, Saratowi kubermangus. Kahju, mida hobusewargad talurahwale tegewad, on suur ja igal pool näitawad talupojad oma tulist wiha nende pahategijate wasta. Mõnikord juhtub  aga ka, et rahwas teisi wargaid ilma korralise  kohtuta nuhtleb. Ühest se sugu sest juhtumisest  kirjutab „Samtowi Kohtuknulntaja" Andrejewski  külast, Atowski kreisist: Ühel ööl oliwad  selle küla talupojad kaht Tatarlast kätte- saanud, kes ühe magasi ukse lõhkunud ja sealt' mitmed kotid wilja Varastanud oliwad. Esiteks saiwad wargad peksetud, siis teiseks homikukS luku taha pandud. Homikul kogus ennast kõik külarahwas kokku, wargate üle kohut pidama. Nemad saiwad surma nuhtluse alla mõistetud, ja seda piinamiste all, mis iga wana-aea kohtute  sarnalised oliwad. Esiteks saiwad wargad sammaste külge seotud ja piitsadega peksetud. Siis seoti neid hobuste sabade külge ja aeti hobused üle külmetand wäljade. Kui õnnetumad juba pool surnud oliwad, wisati neid ühte sügama  orgu, kus waewaliste surema pidiwad. Odessast. Kohtumõistmine nende kurjategijate  üle, kes mõne aea eest ühe noore mehe Gorinowitfh'i esiteks tappa nõudstwad ja fiis, kui teda juba surnuks pidafiwad, tema nägu söõwa rohtudega luust saadik põletasiwad, on nüüd 30. Talweknu pääwal alustud. Kohtu all seisawad: Soldat Wiktor Malinka, weltskäri õppija Leiba Mandanski, ühe maimu li ku mehe poeg Iman Drobjaskin, kanoniir Konstantin Jankowski, kodanikud Krajew ja Turtshanow. Omal aeal oleme meie sellest hirmsast kurjateost  oma lugejatele pitkemalt teadust annud; loodame nüüd, et pea ka nende teenitud palgast jutustada wõime Jsjumist, Karkowi kubermangus. Kahe kuu eest saiwad Jsjumi kreisis, Bamwenkowo külas 18 inimest hullust hundist kistud. keda Jsjumi hospidali wiidi. Üks nendest suri pea oma haawadesse, kolm saiwad weejäleStust ja suruvad; teised arwati terwed olema ja lasti koju minna. Kuida nüüd „Molwa" kirjutab, on nendest üks naene kahe kuu pärast ka seda hirmsat haigust saanud ja surnud; teised on suures hirmus, et se häda ja surm ka nende kätte jõuaks. Permist. ,Nowaja Wremja" on 4. selle kuu pääwal Permist sõnumid saanud, et Uurali mägi-raudtee peal üks sõidurong roopest kargand ja mäest alla kukkund on. Seitse wagoni on ärapõlend, mis purustus mashjnast wäljatuli. Tashkentist knlewad sõnumid, et söeawäge  seal sõeakorra peale seatakse. Kelle wasta se wägi minema saab. ei olnud sõnumisaatjal teada. Tiflisist. Kanged lumetuisus ja mägedest weerewad lumehanged (lawiinid) on telegrafi Tiftisi ja Rosowi wadel mitmes paikas löhknud. Parandamine on wäga raske ja miimiline, ja peale seda on telegrafi postid mööda Mustamere kallast suure mee läbi ka mitmes paikas murtud (kuida juba enne kirjutasime). Telegrafi sõnumid  käiwad nüüd Astrakaani, Kassow-Jurti ja Bakuu kaudu. Sellel traadil on aga nüüd niipalju tööd, et sõnumid sagedast wiiwitud saamad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Häda üte, mis sel aastal  Ülemalt Shleesia maal rahwast kurnab, kirjutakse  et seal juba keskmistel aastatel ja aegadel  tõörahwaS wäga wiletsal kombel ennast toidab.  Päämapalgad on wäga madalad. Meie raha järel saab üks mees suwil umbes 20 künni 40 kopikad palka, talwel 10 künni 30 kopikad; üks naesterahwas suwil 10 kuuni 20 kopikad, talwel 8 kuuni 10 kopikad ilma kõigi toiduta. Sedawiifi wöib nende toidus stis ka ikka aga wilets olla, ja niisama wiletsad on nende elumajad.  Tuleb nüüd waesem aasta, ehk on ükskord  tööst puudu, siis on häda snur, sest ülejäänud  ei ole iial ühtigi, ja wähemaga läbisaada  kui paremal aeal, ei ole koguni mitte wõimalik. Kauplemised Saksamaa riigiwalitiuse  ja Paapsti wahel kiriku tülide pärast, mida juba nutukord õige edenemas üteldi olema, olla wiimse! seal koguni soiku jäänud ja korralise  rahutegemise peale ei olla lootust. Siiski loodetakse,'et edaspidi iga küli ilma suure kärata  seletud saaks ja uusi tüliasju enam juure ei tuleks, nenda et kaubategemised iga! aeal ilma tülita uueste wõimad käsile wõetud saada.