seal omma koormat wälja andma ehk pissema  padide sisse ladduma, kellega eddasi wcta  kse , mis läbbi siis ka puud wägga kõrge hinna peale tõusnud. Äleksandre wigga arwatakse  jälle nelja näddala aea sees parrandadud  samad ja ni kaua, kui ta piddalisse jäeb, peab ..Konstantin" temma tallitust Tarto ja Plesko wahhel ärra tallitama. Tallinnast. Ärra keeldud sisse tomast  ja läbbi wimast. Lübekki senat, on 20. Julil s. a. üllamal seisawat seädust wibimata täidetawaks teada andnud: ..Ellajate, lammaste, kitsede ja siggade sissetomine ja läbbi ajamine ja nendasammoti ka tore ellajate  nahhade, sörrade, lihha, kõndide, raswa, kui se mitte püttade sees ei olle, ilma pissemata  willade, kui need mitte kottide sisse pakkitud  ei olle ja mannad riete narrud, on köwwaste  ärrakeeldud Wennemaalt meie linna tomast ehk linna pirist läbbi wimast, teeb kegi selle wasto, kuida se rigi trahwi seäduse ramatus  358 paragrahwis üllespandud, peab künni 150 marki trahwi maksma." Sedda pango need tähhele, kes siin üllemal nimmetud kaubadega kaubelnud, et se nüüd keeldud on, ja ennam wasto ei wöeta. Kahjust rahhe läbbi. Se aastased  pallawad ilmad on paljo ja wahhest sekka ka wägga jämmedat rahhet tonud, mis seal, kust ta läbbi läks, ka wähhem ehk rohkem kahjo teggi. Kuulda olli se jubba ammugi, et rahhe Eestimaal olla kahjo teinud, agga kegi põlle selle polest musta egga walget lausunud,  sepärrast ei olnud se ka meil wöimalik sest enne juttustada; nüüd leiame Eestima kubb. seitungi awwaliko ssnnumite al üllespandud,  et Wirromaal 9 mõisa peal 21. Julil rahhe 863 dessatini wilja purruks lönud ja kõik kahjo arwatakse ühtekokko 28,600 rubla suur ollewad. Ohto-Harjomaal on 22. Junil walli rahhe saddu olnud, kus rahhe terrad  Vi künni tolli surused, se olla Russalo  mõisa põllul 22 dessatini rukki- ja 16 dessatini sui-wilja, mis umbes 1400 rubla wäätt arwatakse, purruks lönud ja tallorahwa  pöllude peal 68 dessatini talli ja sui wilja  kokko, mis 2310 rubla wäärt arwatakse, ärra purrustanud. Peterburgist. Kahjust, mis rahhe teinud. „Vsall. teada." könneleb kust tännawo  suwwel rahhe läbbi läinud ja kui suurt kahjo ta siin ja seal teinud. Mai ku wimase ja Juni kuu essimese pole sees olla rasked rahhe saod Wilna, Wladimiri, Wolhini, Woroneshi,  Grodno, Kasani, Kaluga, Kowno, Lublini,  Mohilewi, Moskwa, Oreli, Nowgorodi, Plotski, Poltawa, Radomi, Räsani, Samara, Saratowi, Simbirski, Siedlki, Tweri, Uwa, ja Tshernikowi kubbermangudes peale 35,478 desatini wilja põldusi ärrarikkunud, mis ühtekokko  1,058,180 rubla wäärt arwatäkse. Kõige suremat kahjo on rahhe Kaluga ja Wilna  kubbermangudes teinud. Neis kubbermangudes  käinud rahhe saod mitto korda ja iggakord  olla ta. suurt kahjo teinud. Essimeses kubbermangus on rahhe igga kord kui läbbi läinud, 25 tuhhande ja teises 20 tuhhande rubla eest wilja purruks lönud. Teistes kubbermangudes  agga ülleüldse nago Woroneshis ja Kasanis 70 tuhhande, Lublinis liggi 60 tuhhande, Grodno, Kowno, Pskowi, Moskwa ja Räsani kubbermangudes 13 künni 20 tuhhande  rubla wahhel ja teistes kubbermangudes  10 tuhhande rubla wäärt wilja ärra purrustanud.  Tamaras peab kahjo wist surem ollema, sest seal on rahhe 2080 dessatini wilja ma sisse peksnud. Kolera ja rõuged. Juli ku 20. päewal ollid kolera többisid 352 tohterdamise al, sel päewal olla jure tulnud 48, terwekö sanud 42, ärrasurnud 22 ja jäewad siis 21. Juli ku päewaks 335 tohterdamise alla. Ülleüldse  on, 11. Junist sadik 1717 innimest haigeks janud, 591 jälle terweks sanud ja 790 ärrasurnud. Rõuge pöddejaid olli 20. Juli! 546 tohterdamise al, sel päewal on 32 jure tulnud, terweks sanud 22 ja ärrasurnud 11. tohterdamise alla jänud siis 545. — Aprilli ku 1. päewast sadik on siis ülleüldse 1527 innimest röugesse jänud, neist on jälle terweks sanud, 545 ja ärrasurnud 437 innimest.  (Pol. Ztg.) Kanali teggemisest. Peterburgi ja Kroonstadti wahhel tahhetakse, kuida Kroonstadti  seitung sest könneleb, üht kanali merre lahhest läbbi tehha ja nimmelt senna male, kus merri jubba 13 jalga süggaw on; 272