Tallinna Sõber M t<>. Esimene aaStafäik Talliünas, 3"'°' Lciküsekuii Mwal Uleüldne aealeht Eestirahmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Linbsorü'i pänaie trilk>n,aja«: aastas 1 rubla, pool-aaslaö M kop. Koju ehk postiga saadetud: aaslav ............ 1 rubla 40 kop., - pool aaStav 60 kop. /tuulutused mallsawad iga rea cya sekle aseme pealt 5 Nop. Tellimised lvöetakse wasta: Tallinnas! Kwdsors'i päriate trükimajas. Peteriinrgis: K. H. Scekandt, (I»«nepea»« .Vs 5-t. Tartus: W. Au». - peruus: K. FmdewMa. Naliweres: L. Maltty. Paides: A. SeideWcrg. Aapfatns: H. K. Kossverg. Aurciaares: W. — Kmötas: A. Kr. Aandliepp. Maak: knida iseäranis kuulutud saab. Waslaja redaktor: W. F. Eichhora. Elab Wmu !« nivisas, kirjad läiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass Tceu.) AeaiÄtev; Omalt maalt: Sumiseb tööd.—Ku da mõni wauem lapsi taLwatab.—Koeru kihelkonna laulu-koutsert —Tallinnast: Postid.—Kõigekõrgem tänu. —Kingitused.—Lootuse selts.—Hapsalust: Raudtee. BaltiSlist: Woestemaja. Haljama kihelkonnast: Õnnetu surin. Tanust: Karl Ernst non Baeri mälestuse sammas. Riast.- Gras K. G. Sievers 1' - Pctcrburgist: Töörahma korteri maja. Kohus. Kloostrite warandus. Kalishist: Tulekahju. Lnblümst: Ounktuö ja kohus. Slo imift: Imelik loodusemiiitus. Saratomist: Paks tütarlaps. Plozkist: Õnnetus. Kartus Toropezist - Pitk eluiga Wladimirist: Hull hunt. Tscheruigowist.- Nsu-selts. Odessast: Sortsid ja nõiad. Kerssonift: Suure wavanft asjast. - Simferopolist: Tulekahju. - Tifiisist: Kange põud. Atkarstist: Tulekahju. - Wveralt maalt: Saksamaalt: ..Grosser Kurfürst Laewa õnnetus. Austria- Ungru maalt: Mässamine Bosnias. Tuliluhj». - Prantsnsuinalt: Parlamenti lõpetus. Raudtee õnnetus Inglismaalt: Zuulu Äaffri soda. Saadik Afganistanis. Helwezia maalt: Surma nuhtlus. Hispanin maal! : Kuuing', oimetus. -- Liirgi maalt: Suur-messir. Bulgaaria maalt: Mässamiue. Rõõmu pidu. Kohatised ja Eestimaa sõnumid Omalt maalt. Suurem jagu meie lugejatest on maamehed ja põllumehed, ja töõ-aeal mis nüüd kaas, seisab küll maatöö, selle edenduS ja leikuse-saagi lootuS Lõige rohkemalt nende südamete peal. Kui nüüd ka meie südame peal mõned asjad ou, millest oma lugijate ees kõneleda soowikstme,  siis peame ometigi sellega ootama, künni kiires töö kahaneb ja maamehe meel laiema asjade tarwis rohkem lahti on. Kuida meie maad suuremal ringil läbikäies leidsime, ou heinatöö möödaläinud nadalil kauniste kosunud. Ilmad olid mõni pääw soojad, sagedast ka palawad;  lauS-weed olid kadund ehk kahanend, ja et rohi rohkest kaswand, pandi ka rohkest heina kokku. Üksi luhadest madalamas jõgede ääres ei taha wefl kaduda, ja seal sigib tänawu küll kõige suurem kahju. Se kahin saab küll ka edaSpidi ikka ja ikka märjemal aastatel juhtuma,  niikaua kui nõu leitakse, meie maal laiemat  ja mõedmvat kniwakslaskmise tööd ettewõtta,  millest juba ükskord selle lehe sees jutt oli, ja mida omalt poolt toetada ja kergitada igaühe kohus on, kellel meie maa ja selle üleüldise  walitsuse üle midagi ütlemist, ehk kellel üht ehk teist wiist wvimalik on, oma healt kuulda lasta ja oma sõna kaalukausi sisse wisata. Meie maa on iseäranis põlluharimise maa, ja meie rahwas on omas suuremas jäos põllutöö rahwas; se töö ou meie edeuduse ja meie kosutuse  mõnusam põhjastus, mõeduwam rikkuse ja harituse saatja, ja se mees on meie suurem isamaa-meeS ja meie suurem rahwa sõber, kes suurema jõuga ja suurema osawusega kõiki seda kosutab ja toetab, mis põllutööd ja maaharimist üleültse. mõnusama joone peale saadab. Seal ka Baltimaa poliitika mehed seal on teie sulgede laiem ja sündsam wainn! Talwwili oli küps, ehk wiimse küpsemise sees, mitmes paikas juba leigatnd. ja näitab rohkemat saaki lubama, kui kewadene orasenägn ja esimesed kewade-ilniad loota lasksid; mitmes kohas saab õige rikas leitus olema ja tera näitab tuumakas,  nenda et küll wana põllumeeste sõna: „Muft hein, walge leib ka sell aastal tõeks minna wöib. -- Sniwili on heas te kosund, ja oleme seda siin ja seal ruki pitknsel leidnud, mis meid seda rohkem rõõmustada wõib, kui ikka rohkest heina hukkaläinud ja rikutud ou, ja maamehed ettearwates psllnpõhust heinale niipalju mõeduwat jätku leiawad, et häda, mis kuida rahwa-sõna ütleb, härja kaewu ajab, mõnda ineest ei sunni oma lojustele roojastnd heinu etteandma. millest nii kergest tõbe sigida wöib, kuida meie omas wiimases numbris kirjutasime.  Iseäranis leidsime keskel Wirumaal üht uut odrasugu, mille nime meile seal rahwas ütelda ei wõinud, mida aga edaspidi jarelparida  ja oma lugejatele teada - anda tahame; selle pitkus oli peale keskmise ruki, ja ka pea oli õige kena. Mitmes paikas lööb ka sniwili juba ruugeks. Linad, mida ka juba siin ja seal kiskuma nägime, on wäga mitmekesised, madalama maa peal ka sagedast täis umbrohtu ja nenda aralised, et palju head kiudu ei ole; armast aga oleme ühetasast ja selget lina näinud.  Ussidest ja roomikutest, mis minewal aastal linale suurt kahju tegid, ei ole meie midagi kuulnud. Linadest rääkides, peame nüüd ka uueste oma lugejatele meele tuletama, et teotamine jõgedes ja wete sees, mis jõgedega üheudud, keelatud on, ja et igaüks heaste teeb, ennast kahju eest hoida, mis sündida wöits, kitt ehk kord poolleotud linad maawalilsnse poolest jõgedest wäljawisatud saaksid. Kasu linadest on suur, kuida uuemal aeal ka Eestimaal põllupidajad  rohkem ja rohkem tüünemad, mis aastaaõtalt  laiemaks weuiwaist linapõldudest selgest näha on; aga kahju on meel suurem, mis sellest sigib, kui woolawad meed. mida inimesed ja loomad omaks igapääwaseks joogiks ja jahutuseks  tarwitawad, mädanema asjadega kihmtitnd saamad, kuida se linakeotamise läbi sünnib; sellest  rääkimata, mis kahju kalade ja mähkide hämitamiue saadab. Et aga kalad ja mähid weikemast jõgedest mi im ise aegade tees pea kaotud  saimad, on igaühel teada, kes sesugnste jõgede  aares elamad. Tänawu ei saa küll liualeotamise  pärast suurt häda olema. Madalamad maad on sügamaid lõikusi täis, mida lina teotamiseks  tarmitada wõib, aga kuiwema snwede tarwis on maja muretseda, et sündsad hangud kaema tn d saamad, ja seda peaks juba sügisel tehtud saama, sest märsked hangud on ikka esi te wahem ehk rohkem sopased ja rikumad lina. Kus mõimalik, peaksid linaleo-hankndele kivipõrandad  tehtud saama, umbes sedawiisi kui prügitnd liuna-uulitfad, et kõik sopastamme linadest körwale hoitud saada wöiks. Suurematel  külakoudadel oleks kül kerge asi ühel nõul ja ühel jõul sesugusi liualeo-haukusi sündsas kohas malmistada. ja sündsaid kohtasi on küll enam ist igas kohtas leida; kindel nõu ja agar pealehakkamine on siin, kui igas teises toimenduses  peaasi. Kartnhmled näitawad kurwa nägu. Saueste ja madala maade peal on mesi palju kahju teinud; seal on maa paotand, niipalju  kui ka mullati; kartnhwlid on kasmus kinni jäänud ja marred on kolkund. Mis aga meel suuremat kartust teeb on se, et lehed ja marred kirjuks lähemad , ja kartuhmli-haigus, mis mõned aaStad pea kadund oli, sel aastal wõimust wõtma näitab. Iseäranis madala maade peal on suurt kahju karta. KaS haigus lehtede ja warrede kullest juba kartuhwlite külge jõudnud, seda meie meel ei tea; niipalju kui ise järelwaatand. ei ole seda küll weel mitte leidnud. Saab se leht tulewal nadali! mäljatulema.  siis on selle asja poolest küll juba wtumalik  selget ja kindlat teadust anda; niikaua loodame weel, et haigus suuremaks ei lahe. Ühest Eesti m aa kihelkonna st, mida esiteks nimetamata jätame, tuleb meile allseisaw kiri, mida muidugi aga wastase meelega,  aga siiski siin lehtes üleswõtame, et ennast  sügada wõiks. kelle nahk sügeleb. ~Kuida mõni wanem oma lapsi kaswatab. Kui wäga palin noori inimesi on hukatule tee peale sattunud, kust aga waewalt mõni. ja itta suure waewaga elutee peale tagasi vn tulnud.  Aga kes wõib salata, et mitmed wuuemad  oma üleannetu eluga lastele eeskujuks on. Üht lugu tahan siin rääkida, mida oma silmaga nägin: 10. Heinakuu pääwa õhtul istusin toas oma kaas-hemategijatega; aknast wäljawaadates nägiu uaabeiuaest, poeg kae körwaS, küla poolt sauna poole tulewad (mis minu õue peal on), seal tuleb mees temale wastn, ta on wihast punane ja küsib poja käest waljn heal ega: kus tema sel paamal käinud aga ema ei lase poega wastatagi, hakkab kohe tema eest seisma ja wanemale wahel tõusis riid. Sellepeale tuleb ema õde neile saunast koleda mandumisega appi. Isa wötab mitsa, tahab poega karistada, ema oma õega püawad teda kaitseda. Ema hoidis poega marjule, õde aga tõmmas mitsa isa käest ja audis sellega temale (isale) niikaua waStu nägu, kuuni mits peost metsa kargas, ja minnaks weel rusikatega. Poeg aga hirwitas sauna nurga taga, et sel musil nuhtlusest peasenud oli. Mõni ehk arwab, et isa poega ilma süita karistada  tahtis. Ei, poeg oli seda mitmewörra teellinud. Et sel poisil manemate poolest keeldus!  ei ole, käib tema mööda küla, sesuguste kohtade peal. kus teiste omasuguste uaakmanuidega  möimalik on kokknsaada, seal õpiwad nemad siis üheskoos kõiksugu wallatust ja kurjust.  Ka oma manematelt ei saa nemad mähe seda õpetust; kõiksugu kõlwatumaid sõnu ja roppu juttust räägitakse laste kuuldes. Neuda on se pois ka küps kõige kurja tööle. Tema käis täna metsas ümberhulkumas ja nägi et üks tütarlaps üksi heinamaal, loogu kokkuriisumas oli. Tütarlast  nähes kargas tema ilma selle peale mõtlemata  et põesaste taga ka teisi heinalest olla mõis, lapsukese kallale, kiskus esiteks reha tema käest, murdis pulgad katki, rusns teda siis enese alla ja tahtis paljaks kiskuda. Et tütarlaps suurt kära töStis ja teda kõigist jõust enesest eemale lükkas, e wihastas üleannetumat poist