suggu; seal ellab sugguKe rähmas;  immeks "tulleb agga panna, kui uhked nad-seal'köit 'lgga suggu arwab ennese Wge eKDNeseks rahwaks maailma peal ja omma  wallitsejat kõikide innimeste kunninga ollewad.  Seks peab ka Barma rigi kunningM ennast ja ütleb, et Mmma suggust ennam mga peal leida ei olla. Kõik mis wöeras on, sedda piddawad nemmad ka wägga alwaks. Rahwa arru on seal umbes 24 miljoni hinge. Maa wöiks omma rikkuse ja annete polest wägga priskeste 2W miljoni toita; sgga et rahwa suggu arrud allati ühhe teisega tüllis  ja tapluses ning söeas ellab, separrast ei kaswa rahwa arru, waid wahheneb paljo ennam,  sest et söddades ja taplustes wägga paljo arratappetakse. Keele polest ei olle nemmad ka mitte ühhe suggused, waid seal on —l4 keelt prugitawaks. Ommad ellowisid ja waimo walgust, mis nende jures leida, sedda on nemmad  omma naburi rahwa käest sanud, nenda kui: öhto India ning hommiko Hina rahwa käest. Nende süddame ollemine näitab agga jälle selgeste, mis paggana usk on ja mis se usk teeb. Muidugi, nende hulkas on ka tössisemaid  innimesi, nago sedda jo igga rahwa seas leida; agga et Jummala kässo sönna neil tundmata, sepärrast kossuwad siis ka kõik suggused  pahhad ja Jummala kartmata wisid. nenda kui: lihhahimmud, häbbemata teud, walle kiusamised,  pettused, wargused ja muud sellesarnatsed  pahhad asjad. Õiget abbiello seadust nad ei tunne, sest et neil sedda ei olle: igga mees wöttad ni mitto naisi, kui ta tahhab. Nende wallitsejatel on ni suur wäggi ja wöimus  ning melewald, kui sedda kussagil muial ei olle; nemmad tappawad wahhest innimesi üsna ilmaasjata, palja lusti pärrast; sest tulleb  siis ka, et nende allamad ühhe sure ja allalise kartuse sees sllawad ning wägga allandlikud  nende wasto on. Uösu polest on seal wägga waene luggu ja paks pimmedus warjab neid pea-laest jalla tallani. Põhja pool mäggede peal ellawad üks suggu metsinnimesi, kes suremat ei tea egga tunne, kui kummardawad maa pealsid asjo, nenda kui: metsa tukkasi, kaljusid ja muid nisuggusid  asju; lõuna ja kesk hommiko pool ellab Budda ussu rahwas. Se usk tahhab ennesest sedda kita, et ta rahhu ja armastuse usk olla, agga mis U õppetab, ei olle muud, kui nende jummalate tenistuse häbbemata teud ja otse fesamma suggused on ka penhe jummalatenistused.  Se usk kidab, et iggaW omma  pinamise läbbi ennast wsib pattust puhtaks  tehha, mis oWmetige tossi ei olle, sest ükski ei woi egga sa ennast puhtaks ja õigeks tehha; AkspäipiK Jesvse Kristuse ärralunnastamise  merre MW, woib innimeve oigeks sada: nenda on siis Budda usk ilma Jummalata ja iggawese ellu lotuseta. Ohts pool petakse Muhamedi usku; peale Me kummardaks? seal weel waimusid ja surnute hingesid. Jggal küllal  ON omma kaitsja maim jummalaks ja iggal  maimul omma tempel ja iggas templis kenna iste nende maimule istmise tarbeks. Agga pühhaks just üht sesuggust waimo ka ei peeta, ei tee ta rahwa palme järrele, siis lasseb  kunningas istet peksa ehk mõistab ka maimu  ommast auust üsna lasti; teeb ta ikka kunninga  mele parrast, siis tõstetakse tedda, otse kui wäeteniat ta tenistuse järrele kõrgema au nimme sisse; m willetsad on nende jummalad!  agga kes sedda woib immeks pamma? Nad ei olle js ka jummalad, maid agga pimmeda  innimeste rummalad mõtted. Et nemmad  ni paksu ebbaussu pimmeduse katte al, sepärrast ei olle neil ka tarkadest, nõidadest, lausujatest ja nende sarnatsist innimesist pudu. Oh parraks! Sedda pahhandust ja pimmedust on ristirahwa seas meel küllalt leida. Kui meie need kaebtused, mis siit ja sealt ebbaussu  kombede ülle olleme sanud, omma Postimehhe  sisse ülles wöttaksime, siis õlleks neid saggedaste sealt leida; agga mis aitab sest könneleda, egga need Postimeest ei tunne, kelle kohta se rägitud ja teistele on se ennam unne rohhuks kui süddame kinnituseks, agga siiski peab wahhete wahhel sest könneldud sama,  ehk kukkub wahhest koggemata mönni sädde ka nende karruse ja takku läinud süddame peale, ja sütab sedda pöllema ja puhhastab sedda mannast pahharetti muddast ja porrist, woi ohhakatest, mis seal sure uhkusega kaSsumas ja õitsemas. Üllemal nimmetud maa on wallitsuse polest muist Inglise ja muist omma wallitsuse käes. Inglisse wallitsuse käes on endised Assami, 92