ma korra peale saanud, wiha sa waen Vähendatud  ning sõbrus ja ühendus enam maad leidnud» Kuida sest juba mitto kord köneldatud  ja ka jälle uueste wöime nimetada, on teised riigid terawa silmaga selle Üle walwanud,  et Türgi wöidud mitte liig suureks ei sa minema, sest siis tuleks üks werewalamine kelle sarnast ei ole olnud. Praego on jälle woidu sönumed tulnud, aga mitte Türklaste, waid Serbini ja Montenegro poolt ja aeg rahu tegemisele, wäga omalik ja kohane. Olgu kuida on, aga nii palju on ometige kõik kartus möödas olla ja teiste riikidel enam tarwis 'pole söa tüli sisse anda, ega sest osa wötta. ' > ' Peeterburgist. Armastuse tv ö. „Wal. tead." toob 24. Aprilil kõigekõrgemalt kinnitatud, Peeterburgi leskede maja sta tutid eh? põhjus kirjad. Et seesuguses suures linna pesas, n'agu Peeterburg on, palju leski elab/ kelel see raske sääl peawarju ja ülespidsmM muretseda, seepärast on siis ligimese armastajad  ja raharikkad mehed ettewötnud, senna üht leskede maja muretseda, kuhu manad, põdurad,  ja seesugused lesed, kes midagit ei jõua teenida ning suure waesuse sees, wasts saamad  wöetud, et neil peawari mureta oleks. Praegu olla saal 473 leske sees, kellest 170 üsna ilma maksuta priikortert ning ülespidamist  saamad. Iseäranis on neil leskedel õigus senna wastowsetud saada, kelle mehed enne kas kroonu ehk muus awalikus teenistustes  olnud ning kroonu poolest truui teenistuse eest, auunime sisse tõstetud. Raha korjatus. Peeterburgis olem naesterahwa komitee, on nende heaks, kes söatules,  künni 18. Augusti kuu pääwani 64,555 rubla 98 kop. koku korjanud. Sest summast on 22. Juuli kuu pääwast künni 18. Augustini  33,894 rubla kokku tulnud. Kuida ..Wal tead." kõneleb, on Peeterburgi adwokadid  ommast teenistusest 1199 rubla selle hea asja tarbeks andnud. Suured külalised. „Wal. tead." teab kõneleda, et suured Majestätid, Kreekamaa  kuningas ja kuningana oma kõrgest auustatud  lastega, pühapääwal 22. Augustil, pärast  lõunat kello pool wiis, Pawlowskist Pee- terburgi sõktnud, et säält laewaga Matjamaale minna. - WslMistaMiße talise sos pesle»- Seitung ..Neue Zeit" ütleb ustawast kohast seda kuulnud olewad, et KonstsKtmvpolis tss lise söa wasto ha kka takse walmistsMa eest et söamehed talmeks soojäd< riided saamad, ja seepärast olla riigi walitsus kellsgiga ksubs maha teinud, kes soldatitele: wattiritud mantled peab muretsema. Kõik see eest muretsemine ei wöi keslda sõda lõppemast» Türgi riigiwalitsus soowib rahu, aga tema sõawagede juures kaswab igapääwaga kõik susgune  roojus ja roppus, toorus ja tsredM; söaministerium katsub suure maewaga ja igapidi  söawägede küljest nende roojust ja roppust  kautada. Sell. moodusel n'agu pmeW asjad saal on, oleks üks sõariistade Türklasele suureks kasuks, ja imeks paneMise wäart ja palju enam, Serbmi noore müMM üle pahandama, et tema oma trooni kartuse pärast kõik nii kergemeeleliselt teinud. Söariistads  rahu ei saa missist mitte täieliku rahu korrale saatma, maid aga seda wöimalikuks tegema, et Türklasel aega oleks, oma mägesid  kokku koguda. Pestist tu!nud kiri. PeeLerburgi wene feitung, on üht kirja, mis Pestist tulnud  ja seda seletab, mikspärast wene priitahtlikud  mehed, kes selle nõuga siit mäljalaksimsd et Belgradi minna ja Serbini söameests sekkE astuda ja Türklaste wasto wälja minna, saal oliwad torni pantud. Esmalt on see asja pahaks teinud, et üks noor mees oma remul? Merit ühe jaama juures, waguni haknast walM üles luhwti kätte lahti lasknud. Üks teine olla maga toredal musil sest kõnelenud, mikspärast  tema reisida ja kui kaugele ta minna, ning nenda oma reisi seltslastele tüliks olnud. Selle asemel, et politsei aga neid mõlemaid rahu rikkujaid üksi oleks kinni pannud? on ta seda paremaks arwanud, kõik seltskonda, ühtekokku  68, meest mangi torni heita, mis ka täidetud saanud. Pesteri seltskonna suuks on tähendatud, et Pesteri politsei kohta mõni raske sõna ööldud, ja meie rahwas oma wastomeelt  aja wiwituse aeal Pesti liNNas, mäga lahkeste ja sõbralikult ülespeetud ja kormitatpd  saanud. - 307