Perno Postimees ehk Näddalileht M !» ««75 KFnes , neljapäew 17. aasta. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla AO kopp. Ses lehhes seisab. Khiwamaaft. Ommalt maalt: Peruust: Ähwardus põlle ial hea. Kewtvadisest ilmadest. — Riast: Terwise jomised. Tallinnast: Ued ramatud. Peterburgist: Khiwa Khan. Koolmeistritest. Krahw Moltke. Mollemad Majestütid. Wõeralt maalt: Saksamaalt: Tagga õisitamised. Strassburgist: Postikirjade  kaddumisest. Shweitsimaalt: Madriti hertsogina. Austriamaalt: Õnnetusest raudtee peal. Jtaliamaalt: Mannast paawstist. Uemad sönnumed. Khiwamaast. Et meie rigi Zssal, sure ja armolise Keisre Herral, Khiwa rigiwallitsejaga pissuke assi õiendada  ja sellepärrast omma söamehhi temma wasto wälja läkkitab, kes selle tüllile peawad otsa peale teggema, ja et ka meie nored wennad  ja issa poead mönned Khiiwlaste wasto wäljas on; sepärrast tahtsime sest rigist, kus ta on ja kus ta seisab, mönni sönna könneleda,  et siis ka teate, kus pool teie poead ja wennad tulle ette peawad astuma ja Issamaa  rakho rikkujaid rahhule sundima. Kui kaugel se riik meist ärra on, sedda ei woi meie selgeste oölda, agga ni paljo on tossi, et ta meist monni tuhhat wersta emal ja Kirgiside maalt ning Astragani linnast umbes nisamma kaugel, kui Moskwa lin Pernust. Se riik seisab  Persia ja Hina rigi wahhel pea kesk Asiamaad,  meilt arwata na löune ja keskyommiko wahhel, ülle Kaspi merre. Se riik on umbes 14 saea aastade löppetusel  ilmale sündinud ja issirigiks sanud ja nimmelt seläbbi, et Usbekenid, üks Türgi suggu rahwas, sedda maad ennese kätte wöitnud ja ommale wallitseja seadnud, kedda nad Khan woi Sultan nimmetawad. Üks aeg on ka üks ossa Persia riki temma wallitsuse al seisnud.  Nende maa olli hästi harritud ja rahwast  kaunis rohkeste ja nende kauplemine läinud  wägga heas te; agga se põlle kuigi kaua turinud; sest seetse põline mässamine, mis jo allati nago soja tobbi ühhe rigi ja rahwa kallal, nödrastanud sedda riki nenda, et se 18 saea aastade löppetuses Persia wallitsuse alla langes, ja nüüd 19 saea aastade hakkatuses jälle issirigiks sai ja selle peale Muhamed- Rahim-Khani raudse wallitsuse aeal omma wallitsust naburi maa rahwa ülle wälja wennitas.  Agga praeguse wallitseja iösa, Seid- Muhamedi troni peale samisest sadik, aastal 1856, hakkas selle rigi seisus jälle nödrastama