gmst, .lob. Schmidt, H. lürgenS, P. Owsännilow,  6llla»>, Aawn. F. D. Didwig. "Uirlou'. Brand, R. .setu-'. 22 Taainkuu  paäwal said I. jao linnu iuudiknteks walitud:  herrad F. Boss, l). Mailli, E. Pezvld, H. Vrzcnnölt t?. Trellin, Tl). Kahu. SlemZ berg, G. Pancker, O. TiwaS, J. vou Schnberl. Pele r b u r gi st, j 7. Jaaniluu paäwal LilenekeAi  aealeh) „Praw. õllest." suul ulad järgmist riigi seestpioise asjade niiniftri teadaandmift: Mõnest arast liignwad rahwa kestis jnlud, .tui peakö n neste inaad wäljajägatud saama. Ühe iseäranis Keisri Majestäti poolest antud käsu peale annan mina teada, et et nüüd ega edaspidi  talurahwa maa-osade suurendamist tulema ei saa. Seaduste juures omanduse üle, mis meie maal maksawad, ei wõi Ullgusi ülekohut sündida, kuida maa ärawõlmine omaniku lääst ja andmine teise katte on. Talurahwa kaas on seaduse järel mis 19 Küünlakuu pääwal 1861 Kõigekõrgemast kinnitub sai maad, mis nendele antud. Selle seaduse järel tarwitawad oma maad ,ahn sM, walilsewad selle üle ja Ml on õigus uust Maatukkise kauplemise wiistl teiste ömanikude kääst omale toimedada Gedawiist jätawad meie seadused igaühele mis tema oma on )a ei luba kellegile wSera omanduse külge puutuda. Selleläbi saab talurahwa ja teiste omauWsegg- -GeS kõige riigi rahu warjatM Uühjad jysltd Menduste iile ja talurahwa kasuks MsWõetawa psade suurenduste üle saamadstkst pahamelelWst WeeStest külahß mäljalaolttd,. As W- .ja rahu Mntza pmwsd. Kahjuks saawad sesugnsed jutud sagedast teadmata  rahwast uskliku meelega kuuldud ga eemale jkanlud, ilma-et need pettuse peale mõtleksid eht arwata wõ iksid, missuguse õnnetuse sisse ennast ja teisi selleläbi saata wöiwad. Keisri Majestäti  Kõigekõrgema käsu peale manitsen nina Maarahwast et nemad paha ja kamaluid petiW ei usuks ja teqn küla-, walla- ja politsei ülemate PhusM, hoolega pahameelelise tühja jntutegijW  gle walwala igal koludel eksitud rahwast Mõistusele tagasi saata ja neid keelata kahjuliku luuletust edasi kandmast. Narmast. Pühgpääwal 17. Jaanikuu p. olid linad ja kanepid baron Stiglitzr wabrlkuS põlema läinud ja kergest üleskargtes leek kuuride peale langend. Wahwad tuletõrjuja seltsid ja mehed Marwa linnast ja Krähnholmi wabrikuft on kange tööga wabnkn töörahwa eluhooned tule Mst hoidnud. Arwatakse umbes 766 kubiksülda Ültu ärapõlend plema Hronftattfti kirjutakse kange tormi üle. Hih seal põsel 14 ja 15 Jaanikuu pääwa wahel tõusis, kaks pääwa ja ööd kestis ja palju-kahju on tejnud. West oli mi palju tõusnud, et ka Wudtee tammi Peterhowi ja Oranienbaumi wahel lõhkuda ähwardaD. Pawlo»vski parkis on palju Muu suuri puid murtud; jõed olid wägewaft pgesirnd, wesi kattis ümberkautseid heiuainaid ja.Mdnst ja teed olid nii sügama mee all, et sõidud kinuiseistd. KroustadM sai ühe kiriku katus nuOte wärwitud, töörahwas ei usaldand katusele minna, tööjuhataja tahtis nendele julgust  teha, läks ees ja sai kartsaga ühes mahavisatud.  Esimesel kahel tunnil oli waene mees hingeta, pärast on küll toibund ja hospidali wiidud, wigadusöd mis saanud, olla aga õige kardetawad. Peterbnrgis oli Smolenskaja jõe kaldad puhastud ja kiuuitud. töö oli walinis, aga wali tuul ja wesi on kõiki lõhkund ja tööwMa  kahju arwatakse 8966 rubla olema. Ka Une-Laadogast kirintakse sellestsamast hädast. Peal on Sjas-kauali tööd seisma jäätud, tammid on lõhutud, töö-tarwitused. puud j. n. e. rikkutud  ehk alla aetud. Kõige n uuemad inimesed ei mäleta sesuguft tormi. Moskust. Moskn-Rjasaui raudtee peal oli wiimse aegade sees sagedast leitud, et kauba- Mjad wagomtest kadusid. Mõne pääwa eest on nüüd ükS warnõ kinniwõetud, kui tema parajast  wagoui ust lahtimurdmas oli. Kiuniwöetud waras on üks maa-shandarm (politsei-soldat) Bromchi kreiW, niinega Perhhnrow, ja kuida arwata, on imekspauemine m Pahandus suur, el iitt; nieea. kea lorruiise ja seadusliku elamise wahiks seatud, ise margaks läinud on. K e r s s o n i st. suure «varguse üle, millest mi imal i teadust andsime teemad ilmuks,  et kaa selle kurul töö juures Nihilisti seltslasle kääd tegewad olnud. Wargus sündis ühe naeöterahma juhatami.se all, kes ennast esiteks  Ni killu nimetas ja ühe arsti praua iitles olema. Nüüd on selgeks saanud, et leina niini Wilten ou. Kaks õde Witteu olid kümne aasta eest OdeSsas ühe poeg- ja tütarlaste kooli asutand,  mis aga juba aasta pärast ülema kooliwalitsuse  käsu peale rinnipgudud saj. Uoorem õde oli uis ühe luutud mässaja-selllase, Kawalewski  õppiaks saanud, keda pärast söeakohttt otsust mööda kuulide läbi surmati; sellega ühes sai naesterahwaõ kahe aasta eest kiuni Võetud ja mangi-tööle mõistetud. Wanem õde, Helene Witten oli Odessast Kerssoni läinud ja seal Mi asMO, kuhu ka körgezuad rahwas onmd tütred saatsid. Kerssonis heitid HeleneWitten ühe kooliõpetaja Rossikowgga paari, ilma laulatamala  ja reisis siis Peterburgi. Peterburgis oli tema maa alust kaewaudust mööda kubermangurenteise  tungida püüdnud, aga maa oli märg; Odessas katsus sedasama, aga ka siin ei saanud Weya. korda. LerSsonis M -niÄd .afi - Wll wiStt abiga toime läinud, aga siin saadi teda Na kinni. Helene Witteu on nüüd kohtu ees tunnistand, et temal esiteks nõu olnud MOMO rubla wõtta. ga selle rahaga. oma õe ja teiste wangide põlwe kergitada. Üks peamees  warga seltsist, keS ennast  nunetas,  oli ligi pool-mtllioni rublaga Seda meest oli üks hoolas politsei ülem Aleshkis leidnud ha isprawniku ülewaatamise alla pannud, aga mees on uues te tadund, kuida arwatakse, isprawniku teades, keda ka ametist lahti lastud ja kohtu alla antud on. Saratowist kirjutakse ühe isewiisi ilmademuutuse  Me. 2. Aaantkuu pMwal hakkas soe järsku kahanema, külm tuul puhus üle maa ja waStu õhtut tuli lumesadu, mis maad 6 wershoki  kõrgest kattis. Liuni sulas pea, ja ka ilm läks jälle soojaks. Wers h bolo wo st kirju takse Wene-aealeh e pGolos ile": Peale 500 endist Saratowi kolonisti,  kes Brasilia maalt tagasi tulnud, on siin, ja nende põli on wäga waene. Omas lootuses  petetud, teine pool Maailma merd maksuta maad saada, wveramaa wahekanplejatest Väljakurnatud,  elawad need õnnetumad naeste ja lastega mitu pääwa siin ja katfuwad päilise wiisil natuke raha korjata, et Saratowi tagasi peas eksid. Juba kaua aea eest ja aegamööda ikka rohkem oli Saksamaalt rahwaft löunepoole Wenemaale tulnud ja siin mitu suurt koloniid asutand, kus wäga heaste elasid. Kolonistide seas oli ka palju rahwaft sellest isewiisi ususeltskonnaft,  keda Menonitid nimetakse ja kes sõda ja sõea-teenistust patuks peawad. Kui Preufl maal ja aegamööda Saksamaal Aeültse seadusi auti, mille järel igamees oma kohust sõeawäe teenistuses ise pidi täitma, rändasid Menonitid wälja ja tuli ka mõni hulk Wenemaale,  kus rekrutiwõtmise all ei seisnud; peale seda olid neil, kui ka teistel wõeramaa kolonistidel  hakkatufes mitmed iseöigused. Kui aga ka siin üleüldine Sõeawäe kohuse seadus antud sai kutsuti ka Meuouitisi seda kohust täitma, anti aga ühekorraga käsku, neid üksi ametite peal tcmvilada, millel sõeaga tegemist ei ole ja mille juures ka sõeariistu kanda ei tule. Ka olid mitme eesõiguse määratud aead möödas ja nõuti kolonistide poolt seadusliku riigi-kodamkude -kohuse  täitmist. Rikkad kolonistid olid aga selle aea sees oma täistopitud taskute peale uhkeks läinud, pidasid ennast ehk ka ü kuu eks riigi ülespidazaks,  põlgasid kõiki head nõu mis neile anti, pärisid eesõignsi. ja kui seadus, mille ees igaüks  ühesugune on ja peab olema, neile suuremat lubada ei wöiuud, räudagd suurelisel meelel wälsa. Enamiste läksid meie kolonistid Brasilia  maale, kus neile Valitsus, rohkem aga weel wahekauplejad kuldmägesi. hinnata maad ja ei tea mzda weel tõotanud olid. Hinnata aga ei leidnud petetud mehed seal midagi, maa ja kliima olid neil tundmata ja harjumata, petjaid aga paremal käel. wassakul käel, ees ja taga ja pea oli kaasawõetud wara sulanud, kui kewadeue lumi. Nüüd wõisid mehed nõuks, oma miimist Varandusi ühte pauna, et Euroopa maale lagast saaks, ja üks laew ou selle parwe ka Hamburgi toonud, aga rahwas on täieSte paljad ja on aga armuandide waral walitsuste poolest ja rahwa poolest oma põlatud teise isamaale peasüüd. Kuida nüüd asi edasi läheb, ei ole weel teada, wõib aga ikka olla, et armuline Weneviigi Valitsus neid uueste oma tiiwa alla wõtab ja neile uut elamise ja edeudnse pöhjustnst toimentab. Wanad tuttawad  healed: Teatud wana, teadmata uus" ja „pea kinni mis sinul on; kostamad ka sellest hädast õige selgest ja waljust igaühe körwa, kelle kõrwad tühja suurustusega kinnitopitud ei ole, Odessast, kirjutakse 10 Aaanikuu pääwal: Heile jõudis jälle uks osa 4. armeekoori 16 VtDistonist seia. Mehed näitasid prisked wälja, km ka kaheaastane söea ja laagri elu nende nägu tõmmus tanud oli. Mitme mehe rindaS olid Rumäänia aMhed; 16 diwision seisis Rnmääma wü»Sti<Nsu all Plewna linna ees. Ka hobused olid korralises jõudus ja ei paistnud «ende raSke töö sugMgi wälja, nW teinud olid/ suurtükist ja hõeatarmtuff-nle Balkani znägede selgaS kandes, Selletarwis isewiisi seatud sadulad  langesid igaühe silma, nenda ka kaks kamelit oma sadnlatVga ja Homikumaa kirju ehtedega. l3. JaaiÄuu pääwal. Kindralkllbemer, kindral-adjutant Todtleben on kuulda saanud - et mitmes kohas raha kogutakse, mässamise seltsiliste  kasuks ja nende Põgenemiseks Ae riigi raja, kui ka. et mitmed amlehed raha korjamad, ilma lubata. Seda on kindral-adjutant Todtleben põhjuseks wötnnd, kuberneridele ringkirja saata mis neile seadusi kerjamise lammutuseks meele tuletab, ja kõiki seadnsewastafeid rahakorzamsi keelab. On leitud, et need seadused peetud ei ole, siis saab karjatut raha armnpaikadele antud ja süüalused langemad trahwi alla 5 rublast 200 rublast saadik, ehk wangi ühest nädalist neljast kuust saadik. Rahwas aga kes ähwardustega  raha parimad, saamad söeakohtu alla antud. Sesama seadus teeb ka nende kohuseks keda ähwartakse, et seda kohtule peawad teada andma, muidu langemad ise rrahwi alla, 5 rublast  200 rublast saadik. Trahmid saamad linnapea  ehk kuberneri läbi kinnitud ja 24 tunni sees täidetud. Se seadus möedub niipea kui kuulutakse. Wõeralt maalt. Saksa ma riikpääwa nõupidamised uue tollide üle teemad wahet üksiku jäoskondade wahel ja nende ja riigtwalitsuse wahel ikka suuremaks. Mida juba mõne aea eest tulema arwati, see on nüüd sündinud: kolm ministert, raha-minifter Hobrecht, kiriku- ja kooli-minister vr. Falk ja põllutöö minister Friedenthal on oma ametid mahapannnd ja on ka juba järeltulijad nimetud; nende nimed ülemat järge mööda on: Ritter, Puttkammer ja Luzius. Prantsusmaal wõetakse prinz Lui Napoleoni  surmast üleüldse rohkem osa, kui wabarligi  mehed ettearwata wöisid. Enamift kõik jaoskonnad, ka need kes awalikult keisririigi wastased on, lemawad ~weike prinzi" surma üle, nenda et ka kõige tulisem parlamenti tüli, minister  Ferri kooli-seaduste iile, esiteks natukene wähem kära teeb. Awaliku keisririigi jaoskonna juhatajad on aga endise keisri lesele otsekohe teada annnd, et aeg nkse ees olnud, kus noor keiser oma aujärje peale oleks kutsutud saanud. Et wiha Inglismaa ja Inglismaa ülema wäepealikute  peale Kasfri maal suur on, seda on iseenesest mõista, ja sealtpoolt lubatakse ka asja