sks..n'ad. LMO immest eest leidnud ja neid olla nad.nelja aasta sea ssZS nii paljo arasöönvd,  et -paljast 150 weel järel olnud. Seda. kõik nägid Berlini Gosneri missionärid,  kes senna oliwad tulnud ja 12 aastat fääl katsunud ristiusku kuulutada. Sest aeast on Müüd 30 aastat tagasi, et ristiusk Uue- Seelandi maal, hirmust inimese söömist on kautanud- Enne ristiusku, ei ole Maoritidel öiete jumalat koguniste olnudki, keda nad oleksiwad  wöinud appi hüüda. Nime järele oliwad  neil kü! kuus jumalad, keda Atuaks hüüdsid  ja seitsmes tige Wiro; aga need oliwad kõik kadedad ja wihased ja kui nemad nende kujusid oma urtsikute, haudade ehk linnade juure ülespaniwad, siis ei olnud need nende jAmalate auuks, waid paljo enam teotuseks. Kui oli tarwis appi hüüda, siis hüüdsid nemad  surnud pealikute waimusid appi. Et neil nende elu asal suur wöimus käes oli, seeparast  arwasid nemad, et nad wöida ka pärast surma neid aidata. Oma pealikutest uskusid nemad, et nende hinged pärast surma taewa alla minna ja sääl oma pahemat silma taewa täheks jätnud ja ise astuda Reinga kaljust alla surnute riiki. Omalt maalt. PeRNNst» Jeä minemisest. Meie jõe jeä, ehk ts kül kaunis paks oli, siiski ometige mi Vsrdetaw, et suure kartusega üle käidi. M. Märtsil, ööse na kello ühe aeäl, olla ta Wkkanud edasi nihkuma ja homiko kello kue seal oli lage wesi igal pool näha. Et jeä see aasta wäga tugew ja paks oli, sest oli siis ka karta, et jeä minik suur ja raske pidi olema,  aga ometige on ta rahulikult wälja läinud  ega kellegile nii suurt kahju teinud, kui musta sõrme küüne al. Paadid ojuwad nüüd edasi ja tagasi ja wedawad neid üle, kellel asja tallituse pärast tarwis käia. Paljo neist kes maal elanud , ega üht jeä mimkut ei ole näinud, lootsid seda see aasta näha, sest et meie jõe lähedal elawad; aga km täna homiku woodist wälja tulid, oli jeä juba oma teed käinud; sügasid kord körwa tagust ja läksid tuppa tagasi. Riast. Jeä mini kust. Säält kirjutakse  22. Märtsil: Eila pärast lõunat kello pool kolm, hakkas meie Düna jõe jeä, jõe täielt edasi minema, kus juures ka wesi rattust  tõusma hakkas, mis künni 8 jala kõrgusele  tõusis, mis läbi siis Hasenholmist künni raudtee sillani seisawad mademed said maha lohutud ja otse nendasammuti ka Ränki puu platsist umbes 2VV sammo tammi ärarikkutud. Tee mis Ztltona lahäb, on ka mitmest kohast wee läbi rikkutud saanud. Raudtee seista oma paiga peal, tarwitab aga mitmest kohast parandamist.  Täna öhto on wesi 5 jalga madalam  , kui eila öhto oli; jeäd jookseb ühe tasa ikka jõe täielt alla. Nii hästi eilane kui tänane kena ilm ahwaldab paljo jõe kaldale  waatama, kui jeä meie linnast mööda sõidab. « Dünaburgist kirjutakse täna homiko werand  üksteistkümend: Tuna eila õhtu oli wee kõrgus meie juures 23 jalga 2 tolli, eila homiko  otse niisamma palju, aga täna homiko 22 jalga 7 tolli üle nullo ja wäga arwa mõned  jeä kamplad lähwad wee! siit mööda. Kreuts burgist, homiko kello 9, 40 minuti:  Laupääwase ja pühapääwase wahelisel öösel, läksid suured jeä kamplad meist mööda ja wesi oli 18 tolli kõrgemaks tõusnud; täna on ta 28 tolli kõrgem. Römershowist, homiko kello 9, 40 minuti:  Eila oli wesi üks jalg tõusnud ja tõuseb  aega mööda praego ikka kõrgemaks; jead lähäb õige rohkeste mööda, mis juures ülejõe  saamine wahest koguniste wöimata on. Mühlgrabenist, homiko kello 7, 30 minuti:  Eila lõuna hakkas jeä punases Dünas likuma ning edasi minema, kus juures wesi künni õhtuni alati tõusis ja siis hakkas jälle alanema ja igal poo! oli lahtist wet näha. Siin seisawa lodjadest on jeä ka paljo ligi wötnud. Bolderaast, homiko kello 8, 30 minuti: Eila pärast lõunat kello 4 läks walida wee wooga oige rohkeste jeäd al pool Bolderaat, ja Mühlgrabenist tulles, siit mööda, aga Radeki  paisu ehk tammi juures seisis ta sulgus. Ohto kello 7 hakkas ta ka säält jälle edasi nihkuma ja läks suurel hulgal siit mööda ja Valida wee wooga mere poole, mis läbi siis 123