Kifhinewist. Suured wöerad. Kishinewist  antakse..Nowor. Tel." teada, et sääladne  rahwas, kuida rahwas kõneleb, ootab suurt Majestäti Keiserinat ja keiserliku kõrgust  Suurwürstinat Auujärje pärijat senna tulewad. Suure Majestäti! Keiserinal olla nõu oma reisi peal künni Rumäni, Kishinewis  olewad pidalid ka läbi käija ja oma keiserliku  silmaga ülewaadata. Poltawast. Peksmine töömeeste ja türgi wangide wahel. Hiljuti on, kuida säält kirjutakse, türgi wangide ja raudtee töömeeste  wahel sönadlemine tulnud, mis pärast rusikate joaks muutnud ja wiimaks nii tõelikuks  läinud, et türgi ohwitserid pidiwad appi kutsutud saama, et kiskjaid ning peksjaid ühest lahutada. Neil läks siis see õnneks türgi soldatist waigistada, kus juures kõige suuremad  süüdlased nende pruugi ja wiisi järele trahwitud saiwad ja nimelt nii põhjani ja raskes  te , et neli neist saiwad pidalisse wiidud, kus üks teisel päewal ärasurnud. Tihwlist. Pidu. Armeenlased, kes tänini  sultani käppa al ägasid ja tema armust elasid, oli üks tõug saält lahti pääsenud ja Wenemaale elama tulnud ja nende wastuwötmisekö  ning rõõmuks, on sääl 29. Septembril,  see oli Mihkli päewal, üks suur pidu antud,  kellest määratu hulk rahwast osa wötsiwad  ja kus siis ka raha kingitusi ja andid anti ning wastowöeti ja sääl see summa 4579 rubla kokku tulnud. Wöeralt maalt. Austriamaalt. Söaplatsist. Sääladne  politika seitung kõneleb: Kui see ka just praegu mitte kohhe ei sünni, et Serbiinlased ka söaplatsi peale wälja lähäwad ja taplustest osa wöttawad, siiski ei ole nemad ka mitte üsna wagufi, waid säädwad ja walmistawad endid wagusi, nagu seda Belgradist hiljuti kirjutati.  2?. Septembrist saadik marsiwad suuretükki mehed Branitsewost Weliki-Jswori; ühtlase ehitawad nad ka hoolega uusi pattareisid,  kus neid tundwad tarwis olewad; mö- ned jaud ratsawäge on ka juba Krushewatse läinud. Saksamaa saadik ja Türgi minister.  Konstantinopolist antakse politika seitungi läbi teada, et Saksamaa saadik prints Reuss, möödaläinud päiwil, Türgi wäljamaa asjade ministriga, Sewer pashaga, tülis olema  riikide ühenduse pärast juttus olnud. Saksamaa  saadik olla öölnud, tema arwates olla see asjata, et mõned riigiwalitsused katsuwad sultanit selle poole poörda, et Eüropa riigiwalitsusi  militaks, et katsuksiwad rahu leppingut  teha; tema anda sultanile nõu, sellepoolest  üsna wagusi seista, ega mitte enne kat ega jalga liigutada, enne kui üks otsuse andam  lahing on ärapeetud. Peale selle antakse  söaplatftst teada, et arutumast türgi ohwitserisi  ja soldatid Plewnast ära, wene laagrisse  põgeneda. Türgi mäed on kõiki oma kindlaid seisu kohti, mis neil põhja pool Basardshiki  olid, mahajätnud ja äraläinud, wist äranahes, et nad sääl midagit ei woi teha. Shumlast antakse 2. Oktobri! telegrahwiga teada: Wenelased on möödaläinud nädalal, peal pool Sulinat üht ojuwat pattareid teinud  ja lasewad selle pealt linna peale, kelle kodanikud kolm päewa enne seda juba oliwad wälja kolinud ja olla linnale wäga suurt kahju teinud. Türgi maapattareid ei ole suutnud wene pattareid sundida wakka jääma. Türgi wahi laewad ei hakkanud mitte wene pattarei  wastu, maid üks türgi suuretükki paat, kes sääl järelwaatamise pärast edasi tagasi käes, läks meie dorpedosi peale ja sai üles luhwti kätte wisatud ning ärapurustud, kus juures 17 madrust surmatud saiwad. Londonist. Söaplatsist. Sääladne sõnumite saatja kirjutab söaplatsist, et kindral Tsimmermann katsuda, Suleiman pasha selja taha saada ja säält tema peale hakkata. Suleiman  näinud hädast tarwis olewad, temale 30,000 meest wastu saata ja teda keelda tema  kallale tulemast. Soetõbi teha Suleiman pasha wägede kallal wäga suurel kombel tööd ja murda wäga palju mehi maha. Keiserlik kõrgus Suurwürst Aujärje pärija on abiwägesid  juure saanud. Tsettinjest kirjutakse 4. Oktobril, et suurem 349