muud wahwat meest omas lauludes nii suurel  mõõdul auustanud. Weel täna pääw lauldakse  temast igas paigas Shotti maal, otse kui oleks ta alles mõne aasta eest ärasurnut. Omalt maalt. Pärnust. Kooli katsumine. Ligi kolm nädalat tagasi käis Liiwimaa Wene koolide  inspektor D. von Mewes Pärnu maakonnas  koolisid üle waatamas. Kui hääd edenemist ta igal pool leidnud on, ei tea meie selgemat otsust anda. Minema aasta on ta suurema hulga koolidega maga rahul olnud ja ka mõned koolmeiftred selle eest auupalka saanud. Pärnumaalt. Noorte inimeste elust. Meile kirjutakse nenda: ..Pärnu maakondas  T. kihelkonnas elawad küll kõik risti usu inimesed, aga paragu Jumal! on enamiste  risti usu nime kandjad. Tule, armas lugeja, minuga kaasa ja waatame, kuidas mõnes  maeas seesugused kristlase nime teutised ka elawad. N'ad käiwad sagedaste küll kirikus  isi ka ja näitawad seega wäljas poolt wagad ja waga kiidu wäart eluwiisidega ristiinimesed  olewat. Aga kodusest, isiäranis noorte inimeste elust, ei sünnigi rääkida! Iga laupääwa, pühapääwa ja neljapääwa õhtul käiwad sääl kutsumata külalised, ja mõni kord nii suures karjas, et ei jõuagi neid ära lugeda!  Küsid sa ehk: mis need sinna otsiwad? wastan ma: mis muud, kui noorte inimeste lusti pidama, kes sääl mõni kord öö otsa möirawad,  mängiwad ja tralliwad, kus juures isi rõõmu pärast südamest naerawad! Siis on sääl ka kõik wööraste woodid üles tehtud, kuhu neid aru järele magama saab wöetud; niisugune on siis noorte inimeste rõõm! Maea wanemad magawad tuas, aigutawad ja ringutawad mõni kord poole ööni ja kuulatawad  sõna lausumata kära ja kobinat, ehk waatawad wahest isi ka weel päält, kuidas noored inimesed lusti pidawad ja kiidawad ning arwawad weel: ega see ometige patt 'pole. Kahju, wäga kahju, et meie pool rahwa  seas niisugune öösine ümber hulkumise mood ikka alles wäga pruugiks on, mis igaüks  mõistlik inimene peaks katsuma kõigest wäest ära lämmatada ja kautada. Juhtub mõni kord, et niisugusid öö-luusijaid pühapääwaks  kuhugile kasulikuma ettewötte pääle kutsutud, n'agu laulu koori ehk mängu seltsi, siis on n'ad esiotsa malmis tulema küll. Läheb  see asi aga pitkale, noh, siis on marsi tahtmine sest täis, sest et koduse lusti järele tarwis puhata on ehk jälle selle wastu walmistada.  Mitmesugused wigad ja wabandamised  saamad ette luisatud: „ei ole aega; ei lasta" j. n. e. Siis kui muud peetust midagi  ees ei ole, kui üksnes pimeduses ja kura  ti mörkus kinni olem mõistus ja öösel puhkamata  ära kurnatud ihu liikmeed!! On niisugust  elu meile koolis koolmeister õpetanud? On seesuguse elule meid kiriku õpetaja leeri aeal walmistanud? Kas oleme meie seesuguse elu elamise pääle endid töutanud, kui esimest korda Issanda laual käisime? Oh, ei! Armsad  noored mennad ja õed, niisugune elu pruuk on üsna kölbmata. Seda jätke ja astuge  iga hää ettewöttele kässi külge pannes oma rahwale auuks, kasinuses ja puhtuses, mõistlikult ja auusaste edasi." A. K. Riiast. Mõnus nöuu. Säälne aealeht  kirjutab, et meie ranna äärtsed kalamehed ka riigi asjust peada rääkima, ja olla selle üle nöuu pidanud, ühel wiisil oma isamaad waenlase  eest kaitseda ja see nöuu olla wäga mõnus.  N'ad taäda ka, et Inglane wäga ä'hwardawalt  Wcne wastu üles astunud olla, ja kui sõda nende wahe! lahti minna, siis Inglise söalaewad, n'agu Krimm'i söa aeal, ka muidugi meie Lääne meresse tulema saada, mispärast nemad nüüd aegsaste selle wastu walmis tahta olla, omaksid ja kodumaad kaitseda  aidata. N'ad ütelda: „Meie tunneme siit merd ja selle põhja kaugelt ja laialt hoopis  paremine, kui keegi muu, ja oleme wee seisuse, selle sügawuse ja madalusega enam tuttaw, kui üks teine. Meie oleme need kutsutud  torpeedo panejad. Kui riigi walitsus  meie perekonna eest lubab muret pidada, kui meil selle töö juures ehk kuidagi õnnetust peaks juhtuma, siis tahame Inglise laewadele nenda torpeedost panna, et n'ad imetlema ja 118