kirjast' aegsaste ja õigel seal kihhelkMM wsõrmündri  herra kätte.. §2. Jgga ellaja perremees maksab allamal.  Z 4. nimmetud ellaja .hinna peale arwatud  makso, kirjaga ühhes walja. Z 3. Hiljaks janud kirjad ja maksud samad  maal kihhelkonna wöyrmÜAdre teadaandmise  peale, sillakohto ja Wnas politsei kohto liikme teadaandmise peale, politsei kohto läbbi, kui muud maksud wälja sunnitud. Leitakse wahhest sedda, olgo maal ehk linnas  ,et üks ellajas ärrassllatud, egga mitte seaduse järrele üllesantud, siis peab igga ärrassllatud  ellaja eest kolmekordne aasta maks takka järrel maksetud sama. Z 4. Kõik karri ellajad ülle kõige maa, arwatakse ütles antud tabbelite jarrele: 1) üks pul, härg ehk lehm siit ma ellaja suggo pissukest seltsist, wäärt 20 rubla, aastas maksa 2 kopp. 2) üks pul, härg ehk lehm siit ma ellaja suggo suremast seltsist, wäärt 40 »rubla, aastas maksa 4 kopp. 3) üks pul, hätg ehk lehm wäljama suurt seltsi, wäärt 60 rubla, aastas maksa 6 kopA 4) üks mullikas  siit ma suggo; wäärt 10. .rubla, aastas maksa 1 kopp. 5) üks mullikas wäljama suggo wäärt 40 rubla, aastas maksa 4 kopp. 6) üks nuum härg siit ma suggo, wäärt 40 rubla, aastas maksa 4 kopp. 7) üks nuum härg wäljama suggo, wäärt 80 rubla, aastas maksa 8 kopp. 8) igga ilma röugeta kõrbe ma suggo, härg wäärt 80 rubla, aastas maksa 24 kopp. Selle järrele, kuida siin praego igga ellajas  ta hinna peale arwatud ja aastased sisse maksmised olnud, saab ellaja perremehhele Lemma  kahjo tassutud, kui temma ellajatest mönni peaks langema, mis kõik täieste nende reeglide  järrele saab tehtud. §5. Nende paragrahwide 1. 2. 3. ja 4. sees nimmetud ja maal kihhelkonna wöörmündri  herra ning linnas pürjermeistre herra kätte maksetud summad, sadawad nemmad kõige hiljemast künni 15. Aprilli ku päewani, olgo Riga ehk Tarto kredit seltsi kätte, ühhe nimme kirjaga seltsis. - Kredit selts hoiab kokko fadetud summad ja panneb neid summasid seaduse järrele intressi peale. Kunm 15. Mai ku päewani, igga aasta, annab kredit selts arro kirja ommast tööst Ütlema  ellajate tõde komiteele, kellest nähha wöiwad, kuida töö eddast läinud. Se rghha kõige intressidega saab nimckelt allamal nimmetud maksude tarbeks prugitud, egga tohhi ei kellegi mu nimme al wäljaäntud sada. samad sest summast ellajate perremeestele Linumast nende kahju tassutud, mis, olgo ellajate  többe ennsse, ehk selle eest hoidmise läbbi neile tulnud. Sedda makso maksetakse langenud  ja surmatud ellajate , laudade parrandamise  ehk ue moe seädimise, abbinöude, riete j. n, e. eest. 2) peawad sest summast maksetud sama: ellajate tohtre söido ja üllespiddamise kullo, M siis wahtide ja töömeeste palk, kedda üllesleikamise,  ärdaweddamise, matmise j. n. e. jures  prugitakse; ka se rohhi, misga rohhitsetakse,  et teiste külge ei hakka. 3) peawad sest summast kassa wallitsuse, ramato kirjutuse ja kirjade saatmise posti kullo, mis ellajate többe parrast senna ja tenna sadetakse,  maksetud sama. 4) Eddespiddi, kui se kassa- jubba ni rikkaks  sanud, et ommale üht taggawarra kassat  koggonud, siis wöib selle kassa kullo peale tarwitaw jaggo ellajate tohtrid Liwimaal iggasse  makonda pandud sada ja nendasammoti ka wimaks üht körwast abbi, wastastiko ellajate  assekurerimise läbbi, mis selle summa kullo peale saab murretsetud; selle asja kinnitus  ja kuida se peab seatud sama, jäeb maawannemate holeks. § 6. Et ellajate többe saaks ärrahoitud ja koggoniste kaotud, selle tarbeks samad linnadesse  komiteed seatud- kelle assi se on, selle eest hoolt ja murret kanda, et se többi ei saaks hakkama ja laiale laggunema Selle, komitee liikmed on: 1) pürjermeister, komitee präses. 2) politseimeister ehk temma assemik. 3) jä 4) kaks gilde liget. 5) makonua tohter ja 6) linna ellajate tohter. Maal saab ni paljo komiteesid assutud, kui kihhelkondasi on, se on, et iggas kihhelkonnas üks komitee on. Selle tarbeks samad igga 276