Seinade peal oliwad Keisri, Keisri omasele ja mitme Pühade pildid. Majariistadest leiti üks punane kohwer, mõned toolid, üks peegel ja üks kahepoolega woodi, mille peale sasitud willane naesterahwa rätik wisatud oli. Seinas rippu - fiwad üks kalewist naesterahwa kamsol ja üks aluskuub. Kolmandemas toas oliwad üks sohwa, mõned toolid ja üks Pühaneitsi pilt. Hoowiplangi  sisse oli üks weike hauk puuritud ja senna jookfiwad traadid kokku. Selgest ou naha, et siin sõidurongi tulemist waritseti. ja siis õigel aeal traadi-otsad elektro batteriiga sütitamisekS ühendati. KoobaS oli ülemalt poolt katusewiifi  kokkutoodud laudadega toetud; nende all käis üks plekist toru, mille ots ahju läks ja wärsket õhku koopasse wedas, kui ka traatisi roostetamise eest kaitses. Koopa põhja pea! oli pitk laud, seda-mööda oli muld weike käru peal wäljaweetud. Koobas oli käänuline ja wiimses otsas oli tugew müür, mis lõhkumise-wäge kangemaks  tegema pidi. Arwatakse, et se müür ühe eksituse läbi wähe ligemal tehtud oli, kui kurjategijad tahtsiwad; nende maamõedu-osawus Võis natuke ruuduline olla. Oleks müür aga weel pool arshiuat kaugemal seisnud, siis oleks kõik raud tee-ta mm tuulde kargand. Raudteel oliwad 20. Talwekuu pääwal 400 meest tööl, ja siiski oli mast kell 4 pärast lõunat wiga nenda parandad, et mashinad käia wöifiwad. Kange külm on wiimiste pääwade sees mitmele surma toonud. Nüüd on külm juba jälle alanemas. Wja S m a st. pßussk. Wed/ kirjutab ühe koleda rahwa-kohtumöistmise üle, mispärast palju rahwaft Jershi külas kohtu alla pandud on. Kaks soldatid, mõlemad naesemehed, oliwad Ku raki na külast Jershi külasse talupoeg Nasarow'i  juure wõersiks tulnud, ei pidanud ennast aga mitte kui auusad wõerad üles, waid pärifiwad  ikka weel wiina, kui ühe pudeli tühjendanud  oliwad. Kui seda ei saanud, ähwardafiwad  maja põlema panna. Tõeste peasis ka Nasarow'i majas tuli lahti, kui wõerad wähe aea eest lahkunud ol wad, ja peale selle maja põlestwüd weel kolm teist maha. KangeS Vihas söitsiwad peremehed järel, wõtsiwad soldatid kinni, pistflwad nende silmad wälja ja poosiwad neid siis esimese sündsa puu külge. Se asi tuleb pea kohtu ette. Tiflisift. Talwekuu 20. pääwal sai röõwle peamehe Tato Zulukidse ja tema seltsiliste  üle kohus mõistetud. Selle mehe uimi oli kõigil Kaukaasia maal tuttaw. Rahwas pidas teda wõitmataks ja tõe- ja walejutudeft oli temale auu pärg punutud, mis selle rohkemalt  jaolt tallitsemaia rahwa ees palju maksab. Tato Zulukidse on poisikese-võlmes Gümuafiumis  olnud, aga juba kolmandemaft klassist (altpidi  loetud) wäljalükatud. Pärast kogus tema röõwlisalgu ja elas rööwimiseft ja wargusest. Wangis on tema sagedast olnud, ikka aga ennast  peasta mõistnud. Kuulsal rööwlil olla rohkem hea ja lahke nagu, kui kari, ja ka seda on tema ehk oma kaitsemiseks tarwitanud. rekord  on kuulus mees surma nuhtluse alla mõistetud.  Armeenia maa! onGumnistu jõgi Suhhum- Kalee linna ligidal, ja Mdsnmata jõgi Adleri linna ligidal üle kallaste tõusnud ja mööda homikupoolift Mustamere kallast palju kahju teinud, iseäranis hulga telegrasi postist mahainurdnud  ja alla ajanud. Kaluuga st. Knida ,Mosk.  kirjutab,  on Turkestani Kindral-Kubernöri valwe peale endised Kiiwa kõrged riigiametnikud Duvan- BegMat-Muurat jaEsseul-Bafhi Rahshet - Ulla Keisri poolest luba saanud, oma isamaale  tagasi minna. Pärast Kiiwa wõitmist oliwad nemad esiteks sea! ülewaatamise alla seatud, et aga rahu ei pidanud, pärast Wenemaale  saadetud ja KaluugaS elama sunnitud. Jelissa w etgradift. Selle noore mehe kohwris, keda hiljuti Jelisiawetgradi niatshaMs kinniwõeti, on peele dünamntiga tar- pide ka Neel üks tük terasest tehtud raudteeroopet  leitud, mis õõneS oli, nenda et neid karpifl sisse toppida wõis. Se roope-jägu oli 2V- jalga pitk ja kandis ühe Inglismaa wabrikumärgi.  Seda õõnest jagu oli kerge raudtee peale seada, pealegi pimedal aeal. Laeng oli kange küll, et wagonid killuks lõhkuda wõis. Kes se kurjategija on. seda ei ole weel teada, tema ise ei anna küsimiste peale wastust. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Ühest pitkemast kirjast, mida 22. Talwekuu pääwast Berliinist saanud, paneme siin oma lugejate ette, näituseks  kuida seal meie rõõmust ja waewast osawõetud  saab: ~Wiha ja jälestus täidawad Saksamaal igas paikas igaühe meelt, kuhu sõnumid uue kurja nõuu üle Keiser Aleksander elu wasta ulatawad.  Waewalt wõib ükski teine rahwas seda rasket koormat uenda mõista ja kaastunda, mida üks kurjategu kui se mis Moskwss sündinud  on, rahwa auutundmise peale weeretab, kui just Saksarahwas, ja sellepärast ei oleks seda suurt auustust ja armastust wajagi olnud, mis Saksamaal Wens Keisri wasta nii rohkest  elab, ka juba ilma selleta oleks Saksarahwas  Wenerahwale ja Wenerahwa Monarhhile  wägewast äratud osawõtmist ülesnäitauud. kui mõrtsuka nõuust Keisri elu wasta sõnumid tuliwad. Kõige pealt on Saksamaa wabameelelised  aealehed, kes walitseja ja rahwa waSta ilmunud kurjuse üle kaebawad. kurjategijaid ja seda waimu kes kurjatööd sigitanud, waljnste hukkamoistawad ja salgamata oma rõõmu selle üle tunmstawad, et põrguline nõu nurjaläinud ja Keiser Aleksander oma saatjatega peastetud on. Ühel meele! on kõik rahwas selle jumes, omas pölgtuses ja omas rõõmus ja üksi üks soowimine ja üks lootus köidab ennast kõige selle sunduse külge: Ärgu saagu mälestus selle. Tema pühitsetud elu wasta peetud mörtsukanõu peale, wägewa Zaari hinge mitte wihase pahandusega täitma, ja saagu ka edaspidi Tema waim Wenemaa  üle walitsema, selles kõrges inimesearmastuses  ja hoolekandmises oma rahwa waimulise kosumise eest. kuida se nendest sõnadest läigib, mida Tema kohe pärast peaftmift mõrtsukate käe alt, Moskwa linnas rääkinud on."'  Rõõmuga  paneme meie neid uueste nähtusele ilmund  sõbruse tahtest kirja, mis selle kurwa juhtumise  järel siin pool ja seal pool kahe suure rahwa ja nende kõrge walitsejate wahel wäljapaistawad.  Ühesugused hädad ja kurwastused teritawad ja karastawad sõbrust auusa inimeste ja auusa rahwaste wahel, ja Jumala wägew ja armuline käsi wõib ka kurjemate kurjust oma lastele õnnistuseks käänata. Shl eesia maakonnast kostawad juba mõnest aeast saadik kurwad sõnumid häda üle, mida seal tänawune puudulik wiljasaak sigitanud on. Nüüd, kus Preusst Maapääw nõuupidamiseks koos on, saab sellest hädast palju räägitud, pealegi selle läbi, et iga partei seda juhtumist partei kasuks tarwitada püüab. Nende hulka, kellel seal abi tarwis läheb, arwatakse 30,000 hinge peale igapääwast abitarwitust läbi talwe 3 millioni marki peale. Ka Berliinis kardetakse  töörühma keskis häda siginema, kui ka mitte nii suurel mõedul. „Breslau Zeitung" kirjutab selle häda ja kartuse üle: .Miljakauplemine  läheb pääw-pääwalt elawamaks, mida ligemale se aeg jõuab, kus wiljatottid hakatust wõtawad. Ülewalt-Shleesiast ei ole küll iial nii palju karluhwlid wäljaweetud, kui sel aastal,  ja ikka ei lõpe weel ostmised ja wedud raudtee peale. Ülewalt-Shleesta maakond on hädas, sest et ülem toidus, kartuhwled neis paikades, kus mägedetöõd tehakse, puudmvad; siiski ostetakse, mida aga weel leida on, ja weetalse Inglismaale. Söömatarwitused wõeralt  maalt, pearoad tolli alla laugema, kuna kääsolewas häda aegas tarwilisemat toitu takistamata  wäljawedada lubatakse. Inglismaa annab kartuhwlile eest hindafi, mis põlluperemeeste,  rohkem weel kauplejate meele järel on, mida aga waesed tarwitajad omal maal maksa ei suuda. Kewade wasta peawad kartuhwled Me hinna peale tõusma, mida weel nähtud ei ole, wi wäljawedule mitte pulka ette ei pisteta. Seda ehk saab ka tehtud, aga fiis, kui juba hilja on, kui meil juba tarwiS läheb wõeralt maalt kartuhwlid sissewedada. Keisri soowimise  peale on need 400,000 marki, miS Keisri kuldpulma mälestukeks ühe jädawa asutuse  heaks pidiwad tarwitnd saama, nüüd hädalistele  Shleesia maakondas wäljajägatnd. A ustria-Ung rumaalt. Sõeawäe seadus,  mis 10 aasta peale 800 000 meest püssi all pidada lubab, on küll Rugipääwa poolest wastawõetud, aga nii wähe hääledega, et se mitte weel seaduslik ei ole. Sesuguste suurema  seaduste kinnituseks on kaks kolmat jägu kõigist hääledest tarwiS, nii palju neid ei ole aga kogutud, ja riigivalitsusel ei ole ka palju lootust, edaspidi seda hulka leida. Kardetakse, et Ministeriutnis pea jälle midagi uuendust tarwis läheb. Studentide keskis Ameti-akademias  on awalikud tülitegemised olnud ja on Ministri poolest karedam ülewaatamine seatud, ka ähwardud, seda Akademiad üheks aastaks kinni pauna, kui seadusliku rahu peetud ei saaks. Ungru maal on lume- ja wihmasajud  minema! nädalil..mitmes kohtas suuri weetõusmist sigitanud. Üks jägu Grosõwardeinist  on pool paama wee all seisnud. Walgeja  Muft-Körösi jõgi on kangest tõusnud ja mitmes paikas tammid lõhkunud, neuda et mitmed  külad wee all seisawad. Marose ja Samase  jõed on niisamati kangest tõusnud ja üle maade jooksmas. Prantsusmaalt. Pani ust kirjutakse 25. Talwekuu pääwal: Minemast ööst saadik on siin nii kange lumesadu, et lumi jala kõrgusel ja rohkem, maad katab. Uulitsate peal ei ole sõitjaid ega käijaid näha, hobuse-raudteede peal saab aga waewalt edasi; kõik liikumine (on seismas. Piimast on puudus, niisamati kui sõea aeal. Heilisel ja tänasel pääwal on mitmed  õnnetused sundinud. Heile yidiwad postid seisma jääma, kõik teed oliwad hanges. Kölni sõidurong miimis neli tundi. Tuhanded töömehed  on teed röökimas, töö ei taha aga jõuda,  sest lumehulgad on maga suured. Lille linnast kuulutakse 15 graadi külma. Talwekuu 24. pääwal on Bulonje metsas kolm hunti nähtud. Jahimehed oliwad pea nende kannul, metsalised peasimad aga pakfikusse, sest et jäägritel  koeri ligi ei olnud. Kurjal ilmal näitawad  aga inimesed wagasemakS jääma. Saadikutel  oli nõuu ühel meelel Ministeriumi kallale  hakata ja seda taganema sundida, nüüd on aga asi õige waikfiks jäänud, üksi üks Minister  on omal tahtmisel, ise tüli pärast walitsusega,  oma ametid mahapannud. Kõik teine Ministerium jääb ametisse, ja se on ühe aealehele  asja annud ütelda: oleks nii paha ilm, et ka üht Ministeriumi ukse taha saata ei wõiks." Belgia maalt. Juba mõnest aeast saadik  on kiriklikud wõitlemised Belgias kõigist Euroopast kõige käredamad. Piiskopid parimad kõiki kooliõpetust oma walitsuse alla ja panemad kirikuneedmist ilmaliknde kooliõpetajate peale ja wanemate peale, kes oma lapsi sesuguste koolide sisse saavamad, ei wõta ka noori inimesi oma koguduste liikeks, kui sesuguStes koolides kaSwatud  on, mis waimuliku walitsuse all ei seisa. Paapft on neid juba mõne korra noominud, aga ka sellest ei pea ülemeelelisel» Kiriknwürstid lugu. Nüüd on Paapst ühe Piiskopi omast ametist waljalükand, kas se aga sõna kuuleb, on meel teadmata. Ka arwatakse mõnel poolel, Paapst oleks kahekeelne, räägiks awalikult riigiwalitsuse  meelt mööda, seljataga kihutaks aga Piiskopist wastapanemisele. Ka Belgia maal on külm nii kange, et Brüsseli linnas 23 Talwekuu pääwal üks kaheksa - aaStane tütar-