Septembris et seal üks seltskMd Napoleoni poolt seisjaid, kokko tulnud ja teMttiq pooltkM-- nelenttd. Bäd ütlewad: Keiser Napöl.eon kirju-, tab praego üht maniwesti -Prantsu.se rahmale mis neile peab awwaldud sama, kui se lemma melewasto  hakkatud söddimine ueste jälle peab eddasi  minnema ja sedda awwaldawaö nemmad ühhe sealatse seitungi läbbi» Sesamwä seitung lissab weel jure ja ütleb: Se mees, kes Sedanis  ni suurt waprust ülles näidanud, ei olle omma wimast ssnna weel öolnud. Selle peale ei pea kegi mõtlema, ytse kui tahhaks ta seläbbi  omma kohhust teistele awwaldada, et ta wäggi ja wöimus Nga langes, ja tal ennHM prii mslewalda ja wolli ei olle, omma tahtmist tMG»: Nad andwad wimakö Girardimle, kui Matorile sedda nöu, parlamenti liikmed, nsupiddamiseks  Ämogesi kokko kutsuda. Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Perno tulnud 27. Septembril Hommiko. Eila parrast lõunat, katsus Batsaine sure waggede hulgaga kahhest kohhafiühhe korraga Saksa wäggedest labbi raiuda; söhUmmk tu- Ns liggi pole öni; sayud agga jälle sure kahjuga  taggasi Lodud. Sakslaste kahjo olnud HAO meest. " Per n o kukrud 27. .Septembril parrast lõunat. Karlsruhest. Suurhertsogi telegramm, Lünewillds, 8. Oktobrst. Tunna eila said Remi jures 14 tuhhat meest, muist soldatid, Muist militsev sure kahjuga taggasi lödud. HM ilma hawamata meest sanud wangi wõetud. - V ' Karlsruhest, 8. Oktobril, ohto. 6. Oktobril  Remis ja Nompatitias werrine lahhlng Prantsuse soameeste ja milisttega. Parrast lõunat sai meie wckggi wöimust nende peale ja löi neid Namberwillesse taggast. Waenlasi  arwatakse umbes 14 tuhhat meest olnud ollewad. Meie kahjs on 20 ohwitseri ja 440 meest muist surnud, muist hawatud; waenlase kahjo arwatakse rohkem kolm kord sureM ollewad. 6 ohwitseri ja 600 meest said ilma hawamata wangi wöetud. Berlinist, 9. OktobM Badeni söawäed  läinud Wogeseni makonda, kus nad Mhingit wöitMd. Lõuna'PMlW  Ptäntsuje. maal Malmistakse kibbedWU Da' waöto. '(-Hui luggo nenda, Ms ei pM M pea rahho lota.) Berlinist, l. Oktobril. Pratgs on M lamal feisaw awwalik telegramm sia tulnud: Wers ai ll es, teisipawal li. Oktobril. Üks segga-koor, kroonprintsi sõawäggedest, kindral V. d. TüNtl wallitsuse al, on üht ossa Loire söawägge Orleanse jures ärrawöitnud. IVW meest sai wangi ja 3 suurt-tükki ärra wöetud ; tõik waenlase wäggi laiale pillatud jä taggast lodud. Praegune Prantsuse rigi wallitsus annab ühhe kulutuse läbpi teada, et södda eddasi saab petud, söa wasto walmistamine lähhäb suremaks ja Paris on ilma kätte samata.  Manitsetakse selle eest hoida, sk tegi mässamist ei te. Werduni sisse piramine on hakkanud. Parisi peale hakkamisega saab meel aega antud. Hamburgist, 12. Oktobril, Hsmmiko. Zännane Hamburgi seitung annab teada, et eila Prantsuse föa-laewad, 18 pennikoormad Helgolandis nähtud. Söa kohhus annab sedva teada, et iggaüks ettewataks ja kaugemad merre märgid merrest jälle ärra sawad korristud. Perno tulnud 1. Oktobril lõuna. Wersailles,  12. Oktobril. Ühheksa tunnise sövdimlse  peale sai Loire söa wäggi ülle Loire Z aggasi lödud ja Orleans tormis ärra wöetud, kus mitto tuhhat meest said wangi wöetud. Meie kahjo weike. Perno tulnud 2. Oktobril öhto kello pool ühheksa. Rours. Gambetta söaministriks nimmetud ja Garibaldi lõuna polise söawäggede  üllemats kommandiriks. Prantslased on Kloudi lossi ilma asjata pöllema lasknud. 319 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 26. Septembril 1876. Teadaandmised. Perno wogtei kohhus annab rae-kohto kässo peale, 26. selle ku päwast se aasta M 1892, awroalikult  kõigile teada, et ärrasurnud Aleksan d t a BogdanoMa parralt järrel jänud maea, mis 2. allewi Kvartalis'M' 246 al, awwalikult saab ärramüdM  M MNjcMkkuMtsD päwabl on 23., 26. ja 26. Nowembri ku päwa peale ja wimane termin