Wõõralt maalt. Türgi maalt. Lugejad täadwad juba uuemate sõnumite seest, et Konstantinoopolis suur mässamine oli, kus praegu Sultanit taheti  auujärje päält maha lükata ja endist Sultanit  Murad'it jälle asemele awitada. Siiamaale  ei ole wee! selgeste tääda, kust ja mikspärast  see mässamine just hakkas. Suurem hulk mässajaid tunnistawad kohtu ees, ennast Mässamise lippu seepärast ülestöstnud olewat, et täitsa nälgas, paljad ja -ilma tööta olnud. Teised ütlewad aga, et mässamise põhjuse nõvu olnud, Murav'it jälle auujärje paale aidata. Mürad isi ei ole aga sest mässamisest  sugugi osa wötnud. Telegrammi sõnum täädustab aga ka weel seda, et mässamisest olla ka söapääliku Suleiman pasha sõbrad wäga elawalt osa wötnud. See waene mees, pärast seda, kui ta nii palju nüüdse aea kohta alwa inimese werd Shipka kohal oli ära walada  lasknud ja siis oma wäe weel Wene kätte wangi andis ning isi plagama pani, langes soa kohtu alla. Üleüldse on Konstantinoopoli linna elu seekord wäga kirju; tuhandete wiisi on sääl joosikuid, kes söa eest sinna kokku kogusiwad  ja nüüd nälgas, waesed ja tööd neile ka anda ei ole. Nendasamuti ka mitte kopikut  raha, et midagi isi wöiksiwad ettewötta ehk kuhugi!? kaugemale asu paika wötta. Valitsuse  poolest sai kütt köwa käsk wälja antud, et kõik joosikud peawad oma kohtadesse tagasi ehk kuhugile muiale aset wötma; aga mine aja see hulk aru pääle ja saada n'ad wälja? Riigi walitsus tahaks küll hää meelega neid ka aidata, aga sääl on ta isi nii waene, et Sultani pere ülespidamise saiad ja liha juba ammust seast kõik pagarite ja lihunikule juures  wölgu olla. Mine siis aita seesuguse raha kukruga weel teist hädast, kui isi juba hädas oled! Pääle seda on weel tarwis söa wastu walmistada ja wana wolade intressid maksa! Keegi ei taha enam hää meelega laenata  ka mitte! Viimsel aea! olla ometi raha ministrel korda läinud ühe oma bankiiri käest 5 miljon li ira (10 miljoni rubla) selle tingimise  all laenata, et ligi 15 kuud kõik see raha, mis kauba laewad tolliks maksawad, bankiiri Sarisi taskusse läheb. Laenatud rahast saab üks osa soosikute aitamiseks, teine osa Sultani pere ülespidamiseks ja kolmas osa söa kulude paale. Asi. ka, kui ikka kusagilt saab, muidu pane hambad warna ja löö sarwed seina, et mitte kohegile. kippuda ei saaks! Kodus ei lasta ka raPul olla, korgitakse odadega ja tulega  taga! Ja jah, w'a weli ning sõsar! meil parsil istuda on ammugi parem, kui Türgi Sultanil ja suurtel meestel see kord oma auujärjede paal. Et Türklasel peenike peus on, seda tunneb ta isi kõige paremine; aga mis teha! Peab sellega leppima, mis käes on. Weike Aafla maalt tulewad sönumed, et Mekka linna ülem preester (sherif) olla omalt poolt ühe kirja wälja annud, kus sees ta kõiki Muhameedlasi paludes hüüab, et peaksiwad  riigi walitsusele, kes hädas olla, warmalt  appi tõttama. See kutse kiri olla Araabias  ja Weike-Aasias wälja antud; aga kahju! keegi ei tahta püha isa hüüdmist tähele panna, ja mitte kusagilt ei olla temale wastu hüütud. Araablastelt ei ole Türklasel muidugi midagi abi loota; enne wöib see hoopis ümber pöördud  tulla; sest n'ad ei ole Türgi walitsusega sugugi  rahul, ja kuud kolm tagasi mässasiwad n'ad juba kord ka wäikselt ning ootawad aga nüüd parajat aega, et Türgi ikkest pääseda wöiksiwad. Selle wastu tulewad jälle sönumed  Armeenia maalt, et saälne patriarh (kõige ülem kirikute walitseja ehk paa) otse Sultani wastu olla ja loota oma rahwale täielikku  abi üksi Wene maa poolt saawat. Ses mõttes olla ta ennast Moskwa Slaawlaste seltsi suureks sõbraks heitnud ja Wene ning Armeenia keeles ühe kirja wälja annud, kus kõik need piinad ja waewad, mis Armeenlased Türklaste poolest kannatanud on, sees seista ja rahwast wastu hakkamisele kutsutakse. Tühi teab, mis waene Sultan ikka enne weel näeb ehk kuuleb, kui üks kord rahu saab. Kindral Todleeben, kes Wene wägede ülem käsuandja, on omast kohast ka weel iga pääw kaela pääl, et Baatum ja teised kindlused peaksiwad  aea wiitmata kätte antud saama. Sultan  ei taha Inglise taga torkimise pärast seda nõudmist täita, ja sellepärast nihutab Tod- 179