Meie Vallimaa «h«aS oleme uhkusega sume ja wägewa Wemrtgi kodanikud; meie oleme kõigist südamest oma armastud ju aunStud Suure Keisri alamad ja tahame setteks jääda. Meie vi ole aga mitte Wcne aealehtede ja nende kirjutajate  alamad, ja meie ei taha ka selleks saada, ehk nende läbi meie maale midagi sigitada lasta, miS kõige meie elowiisi, meie tarwituste ja meie mälestuste wasta on. Milla se uuendus meie maale tuleb ja kuida se seatud saab. selle üle ei ole kusagil weel miimist nõu peetud. Omal aeal saame sellest lugejatele selgemat aru andma, siin tahtsime aga näidata, et need eksiwad kes päriwad, et rahukohtu-herrade walimine  meie juures sedasama wiisi peab toimetud saame, kui laiemal Wenemaal. kus rahwaelul üleüldse koguni teistwiisi põhjused on. Peale seda mõistab küll iga mõistlik mees iseenesest, et pea-asi se on keda walitakse mitte kuida walitakse. Juba mõne kuu eest oli juttu kuulda, kui nõuaks riigiwalitsus tollipiirel Soomemaa ja teiste Weneriigi kubermangude wahel kaotada. Kuida nüüd /Kõmaja Wremja" kirjutab, olla raha - miutsteriumis üks iseäranis kommiSflon seatud, mille seas ka Soomemaa saadikud istuwad.  Se kommisfion peab ülesarwama, mis kasu tolli-asjade uuendamisest mõlemi poolele flgikS. Olla nõuks wõetud seda tolli-piiret kaotada,  miS 70 'versta Peterburgist alustab ja tähtsad sadamad Wiborgi ja Helsingi Weueviigist  lahutab; Soomemaa tollid saada siis Wenemaa kubermangudega ühe aru peale seatud. KeiSri Praua ja Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh  on 31 Heinakuu pääwal õhtu kell N'/, ZarSkoje-Selost wäljasõites, wõeramaale reistnd. Zärelseisawat kirja palutakse meid siin lehtes üleswõtta: Ko n tser t. „Et Taluma .Lootuse" seltsi lauljad kuida igaüks juba teab, tänawusel suwel Tartu laulupidul oma kunsti ja jõudu laulmises küll üleõuättasiwad, oliwad nemad siiski Tallinna kodanikudel seiamaale peaaegu tundmata, sest et uemad awalikuS kohtades enne weel kordagi laulnud ei olnud. Nüüd .Kesknädalal 1. Leikusekun  pääwal andnwad nemad Kadrintaliö Schweikerti saalis kontserti, mis küll esiteks Pühapääwal, 29. Heinakuu pääwal pidi olema, wihmase ilma pärast aga järele jäi. . . Saalis oli ka kannis rohkeste pealtkuuljaid, nimelt esimeses  platsis, aga teine odawam plats oli peaaegu  lage, sest et alamal rahwal argipaäwal wist aega ei olnud. Kõik 10 laulu saiwad wäga heaste lauldud, nenda et pealknnlajad laulude lõpul, ühel hoobil oma röömu tuntud wiisil tunnistasid ja seläbi sundisid poolt osa nendest lauludest teist korda laulma. Jälle näitasiwad  lauljad oma iseäranis kunstliku healepehmust  ja kindlad takti-pidamist 'välja, uimelt Pazins'e laulus „ Kuule kuidas hääli helab" ja weel muudes. Jmekspanemise wäärt lugu on aga se, et „Lootuse" seltfl liikete suurest hulgast waewalt kümme kontserti kuulamas oliwad, kust näha wöib, kui wähe suurem hulk nendest oma seltsi ja sellega ühes Eestlaste- ja Eesti asjadest osa wõtab. Ja kas uis Tallinnas  üleültse nii wähe Eestlast on, kui nendes kahes Eesti-seltsides nääme? Ei küll mitte ,—. aga kuhu on teised kõik jäänud?! Mis mõte liigub nende südames? Nenda se on! Häbi peaks igaühel olema seda tunnistada ja kuulda, aga tõsi on tost ja jääb selleks. Toogu tulewad aead parandamist ja edenemist! „ Lootuse seltsile aga soowime: Elagu ja kosugu  jõudsaste, Eesti waimus ja meeles! J> L- Kuida meie päiwil mitte üksi kõiksugu wõeramaa metsaloomi näituseks läbi laia maailma  ei weeta, maid ka harimata ehk poolharitud wõeramaa inimesi, kellel midagi teistwiist loodust on kui meil, neuda olid minewal nädalil Tallinnas  ka mõned mehed Zuulu-Kaffri rahwast Ziniselli näitusemajas näha. Nad on nüüd edasi Riiga läinud, ka seal oma tsewiifi loodufekujuga  enesele ja näitajatele raha teenima. Wiimsel näituse-öhtnl, 31, Heinakuu pääwal on need mehed oma kestis kaunist riidu koduse kombe järel teinud ja mitte enne rahule jäänud, kui Euroopa-maa politsei ennast neile näitanud ja Ühte lühikeseks aeaks oma warju alla wõtnud  oli. Ka põhjapoolse Euroopa-maa põletud ja pruulitud wett on nemad rohkeste maitsend, ja arwatakse et selle abil tüli siginend ja kosunud.  31. Heinakuu pääwal kukkus üks töömees selle uue ehituse pealt maha, mis spritzimaja wastaS käsil on ja jäi uimaselt maa peale. Seltsimehed on teda prii-hospidali kannud, kardetakse  aga et teda surmast peasta et wõi. Kaarepere mõisast tulewad kurwad sõnumid.  Seal on wiimiste pääwade sees kolm rööwlit ööse! mõisa aknast sisseläinud ja kokkukorjand  mida leidsid. Wiimaks on rentija magamise-kambri tungind ja teda tappa püüdnud,  tugema mehe wastapanemise läbi aga wiimaks  põgenema peletud. Selle kurja asja üle räägib üks iseäranis kiri: „ Suured Eestimaa metsad, iseäranis Naudaru  sehk Randla) maantee ääres, Tallinnast Rapla poole ja seal ümberkaudu, on tänawu jälle kargand wangidele ja teiste warguse- ja rööwi rahwale sündjas peidupaik. Nii sagedast kui sel aastal, ei ole seesugust mehi seal mitte weel nähtud. Enamist igal pääwal juhtuwad Kaarepere ja Kurna metsas heinalises ja marjulised  hulgustega kokku, kes ümberkaudse maa ja teede üle teadust päriwad ja wiledega ja teiste tähendustega oma seltsiliku koosolemist wäljanäitawad. Kartus nende eest on mõnes kohtas nii suur, et talurahwas homikul ja õhtul, kui tööle lähemad ehk töölt tulewad, kui nendel mitte wikatid ehk muud terariistad ligi ei ole, sündsad nuiad ja kaikad kätte wõtawad. Rööwimised  ja aidalõhkumised mvisades ja talukohtades  on igapääwased asjad. Nenda on hiljuti Kaarepere mõisas, 15 werSta Tallinnast, öösel 30. ja 31. Heinakuu pääwa wahel, mõisa rentniku kallal kolm rööwlit käinud, kellest üks, üks tuntud mees Tallinnast, kaks tundmata olid, ja on teda omas woodis nööriga läkastada püüdnud, kus juures rööwled terwed aknad wäljamurdnud, riideid ja muid asju, umbes 200 rubla eest ärawiinud ja ka mitmed wõtmekimbud  kaasa wõtnud on. Rentnik on ennast õnneks weel peastnud, kui rööwled temale ka pea, kaela ja näo külge mõned haawad teinud, aga mehise wastapanemise läbi jooksu aetud ja keelatud on raha ja teisi hinnalisi asju ammumast.  Tõest oleks se tänuwäärt, kui ülemalt poolt kareda nõuga hoolt kantud saaks, metsast sesuguseft kurjategijatest puhastada ja rahwa ja reisijate wara ja elu rohkem kaitseda. Tänawune  suur mesi oleks rööwlite püüdmise juures suureks abiks ja kergitaks jahti mis nende peale peetakse. Kui juba nüüd, lühikeste ööde aeal sesngusi tegusi tehakse, mis meil siis sügise poole, pitkal pimedal öödel oodata on? Walwlikud  õuekoerad ei awita sesuguste rööwlite wasta midagi, need saatvad, kuida se Kaarepere mõisas sündind on. kihwtitud lihaga surmatud. Sesugused  sündimised peawad küll igaüht ettewaatamisele  äratama, iseäranis aga neid kohtuid,  kelle asi se on sundima ettemuret selle wasta pidama." Meie omalt poolt soowime jahimeestele, kui kord wäljalähewad, kõigist südamest  „jahimehe õnne"; meie arwame aga, et suur mest rohkem lindudele kui jägritele kasuks tuleb. Saamad neljajalgse huntide peale jahid peetud, siis peidawad need ennast enamist paksu põesaStiku, soo-wõhmade peal ja ajajad püawad oma jalgu kuiwaks hoida. Küll wist kahejalgsed  metsalised niisama kawalad on, kui nende karused seltsimehed. Meie anname nõu, sesuguste  jahtide juures kõige rohkem soo-wõhmaid tähele panna ja mitte jalauiisutamift karta. Narmast. Kiriklik leht „EvangelischeS Souittagsblatt" saab Narmast allseiswa kirja: Juba aastal 1854, kui Kusemkina Luteruseusutunnistuse  kogudus nägi, et nende Jumalakoda  mitte enam kauaks ei kesta, hakati seal oma koguduse kestes uue kiriku tarwis raha korjama. Kui aga kiriku langunemine juba selgest silma ees seisis, püüdis igaüks oma wiimsest  jõust saadik, tarwitist raha enne kokkusaata, kui kardetaw juhtumine kätte jõuaks. Selle läbi on siis ka koguduses, kus aga 2000 hinge on, ja kelle waesus juba sellest wäljapaistab, et oma põllust saadud leib waewalt Une-aastani ettelööb, pärast aga rahwas oma palehigi seeS peret toitma peawad, siiski niipalju korda saadetud,  et seda uskuda ei wõiks. Sellest weikest ja waesest kogudusest on siis ka seda imekspanemise  wäärt asja kuulutada, et sellel aastal 1873 aga 6770 rubla kooS oli, mis juure endise õpetaja pastor Sheniugi testamenti läbi 1000 rubla, graf Nikolai Sieversi kingituse läbi 25 seitsmesüllast palki ja laenu läbi kiriku abikassaft  2000 rubla tulid, et se kogudus nüüd omale ühe kindla, kena kiriku paekiwist ehitanud, mis 14 sülda pitk, 7 sülda lai ja 4 sülda kõrge on, ja 20,000 rubla maksab. Altaripilt, Kristus lapsi õnniStates, mitu kroonlühter! ja arudega lühtred, kautsli-kate ja karika kate on üksikute inimeste kingitused. Kiriku pühitsemine oli 3 Jaanikuu pääwal, sel aastal. Riast, 31. Heinakuu pääwal. Kahe nädali  eest sai, kuida „Tukumi sõnumitooja" kirjutab  , uue Ria-Tukumi ja Tukum-Goldingi- Windau raudtee esitöö insheniõr Kerkowius'e juhatamise all alustud. Kuida se aealeht kuulnud,  saada se raudtee herra Shapiro kulu peale, ilma riigiwalitsuse abita ehitud ja ilma riigtwalitsuse abita ülespeetud. Wvrust, 28. Heinakuu pääwal. Peterburgi  aealeht „Herold" on Wõru linnast selle kirja saanud: Wõru kreisis on wäga kange kõhutõbi. 14. Heinakuu pääwaft saadik on Waimla mõisas linna ligidal umbes 50 inimest, enamist lapsed seda haigust saanud ja haigetest on juba 10 surnud. Pintimöisas olla 80 inimest  haigeks jäänud. Warsti peale seda. kui tõbi hakkas, sai sellest sillakohtule teadust antud, ja heile jõudis arsti-inspektor Dr. Hess Riast Waimla, et suretaja töbele wastust otsida. Tänasel  pääwal on weel inimesi haigeks jäänud, ja kuida näitab, hakkab tõbi nüüd ka täiskaswand  inimeste külge, sest üks sulasenaene on wõimatu maas. Misläbi tõbi just Waimla mõisas wõimuft wõtnud, sellest ei ole aru saada, sest se on looduse poolest terwisline koht. ja ka joomawesi ei saa madalast järweft wõetud, waid kuewuft, mis 10 jalga üle järwe kõrge, ja mille sees hea wesi ou. Ka sulaste elumajad ei ole mingilwiisil nenda, et nendest haigust sigida wõiks, igal perekonnal on oma selgeõhuline, suur ja selge kammer. Haigeid tahetakse iseäranis  majadesse wia ja jõudumööda terwetest lahutada, mis aga raske kordasaata on. Seal kõrwas on arstidest suur puudus. Wõru linnas ou küll kaks arsti, aga nendel on nüüd oma haigetega linnas ja maal niipalju tegemist et wäga raSke on tarwitust mööda arsti-abi saada. Wäga oleks soowida, et kubermangu - walitsuse poolest tõbe-aeaks üks arst ja mõned weltskärid töbe-kohta läkitud saaksid. Libawist, 26. Heinakuu pääwal, õbtal kell 11. tõusis kange kõue meie linna üle. Üks külm piksehoop lõi Uue-Libawis Demme kople peal ühe maja sisse, mida ehitakse ja surmas töömehe Jüri Mazewizi. Se oli ühe teise töömehe kõrwas woodis, ja leidis äkitselt surma, teisele ei saanud midagi wiga. Selsamal öösel upusid neli kalameest mere peal; nende nimed ei ole weel teada. Peterburgist, 31. Heinakuu pääwal. „Nowaja Wremja" annab teadust ühest plaanist,  wangihoonete uuendamiseks, kuida wangihoonete  walitsuse ülem M. P. Galkin-Wrasski seda seletanud on. Ülem wangihoonete 'valitsus  arwab, et wangide töö wangihoonetes mitte üks pa'jas kombe ei ole, waid et se kõige mõnusam