ajama ja kinni wötma. Kui nenda ikka rohkem  walla rahwast olli kokko tulnud, olla mehhikesed  ta ennese kue-kradi kinni hakkanud ja pannud tedda kindla wahhi alla ning piddawad  tedda ennast walla-laeka lõhkujaks; jo nad siis wist middagi märki ollid leidnud, et julgesid  kassa ta külge pista. Oh kui halle! Suur au-nimme: wallawannem; agga alw teggo: walla warras! Oh! mis läbbi wöiks sesuggune pahha többi meie rahwa j tirest  kautud sada? Ja sedda wsiwad agga kolid  tehha. Sedda mis adder ja äkke pöllo peal, on hea kool nore lapse süddame kallal; adder ja äkke kautab põllult ümbrohto ja ohhakaid,  koo! kõik pahhaid tempa innimese süddamest.  Õlleks walla wannem nores pölwes wähhegi kolis käinud, ei tea, kas ta õlleks siis sedda omma holeks wötnud, walla-laegast lõhkuda  ja rahha seest ärrawarrastada. Riast. Keisre Peetre sündimise päewa piddust, kuidas seVda Peterburgis pühhitsetud, könneleb ..Wallits. teadaandja" lühhidelt ja juhhatab selle peale taggasi, kuida sealt linnast, mis Peter I. alluStanud, kõik ello-soned ülle kõige Wennerigi ja temma söawaggede  peale wälja joskswad, tedda walgustawad  ja tarkuse teel eddasi sadawad. Wennema tulleb omma öhto polise Eüropast tullewa wöerastele wasto, kes sedda wilja, mis se õnnis  ja tark rigiwallitseja külmanud, watama tullewad, se on Mõskma näituse peale; senna linna olli manna suur mees essimest akademid assutanud. Ka neid sönnu meletulletades mis selle padja sisse õmmeldud, kus Peetre I kübbar ja möek peal sanud ka unetud: „Agga Peetrest peate teadma, et ta üks mees olnud, kes omma ello kalliks ei olle piddanud, maid agga sedda püüdnud ja nõudnud, et Wennema omma au sees kossuks ja kaswaks ja temma allamate õnnistuseks ellaks." Ja sesamma seitung  könneleb eddasi: „et sesamma ellowaim, mis nende sönnade sees, ikka igga wennelase süddames on ellanud ja meel saab ellama, se on: et iggaüks nago issiennast on ärrasalganud  ja aina üksi agga Wennema ja Wennerigi wallitseja kassuks on ellanud ja praego ellawad,  mis issiärranis ka need aastad 1812, 1854 ja 1855 tunnistawad, kus Wennerigi üllamad omma ello kalliks ei olle piddanud, waid heamelega omma Jssama ja rigi wallitseja  eest sedda ohwerdanud ning ka iggal aeal weel malmis on, kui sedda agga ial peaks tarwis ollema, ärra on andmas. Se on willi, mis temma külwist tulnud. —Ma paewa otsus. Liwima möisawannemad  ollid Mai ku löppetuses koos, omma  mapäewa piddamas ja on seal omma teiste nöupiddamiste körwas ka sedda nõu piddanud ja kindlaks kinnitanud, Liwimale üht maakooli  assutada. Jubba sellepärrast, et landmarshal  Oettinger, kes kõikide melest üks üllewägga  auustuse wäärt mees ja kes sedda nõu esmalt on andnud, on sedda asja ka teiste melest wägga ommalikuks ja armsaks teinud; agga paljo ennam könneleb assi issiennese eest, kui wägga tarwiline ja tullus se meie rahwale õlleks, kui neil omma üllem kool iggal aeal leida. Tõe polest, ei wöiks üht suremat kingitust  ennam tehtud sada, kui üks hea kool meie nore suggule. Ommetige on seal jures ka jälle ommad takkistused ja kaksipiddised asjad tülliks, kui kuleme, et kõik maapäewa liikmed sellepolest mitte ühhes meles ei olle olnud, waid üks ossa liikmid olla öölnud, et se agga üksi siis wöimalik õlleks, selle koli tarbeks arwatud 50 tuhhat rubla wäljamaksa, kui üks ossa neist enne maksetawaist summadest, taggasi saaks wöetud ja eddespiddi mitte ennam ei peaks maksetud sama. Sest asjast pitkemalt räkida  on kahtlane, peame otama, mis sest saab; on se Jummala tahtmine, siis lähhäb ta eddasi  ja siis on kõige ma kohhus, maapäewa õige süddamest tännada, kes sedda heamelega sowib, et meie pöllomehhed, olgo perremehhed ehk sullased, öppetud ja kolitud mehhed peawad  ollema ja nendasammoti ka head ja tublid wallawannemad ning wollinikud nende seast leida on. Se tühhi lörri, mis mönned Eestlased  kolide kohta rägiwad, et sealt ei tulla muud, kui hobbuse wargad ja aida lõhkujad, ei sünni muial kui soos ja rabbas könneleda, agga mitte kesk risti rahwa seas; üks täi es te öppetud pöllomees teab omma pöllotööd kaugelt  parrem tehha, kui se kes emma hänna tagga ülles kaswanud ja nendasammoti ka kõik omma maeapiddamist korras piddada, omma 208