wad saksa wäed Parist Pndluste ja Wallids pealt, siis Seine et Oise, Seine et Matne ja Seine makonnadest ärratullema, agga Oise makonna wäed jäewad sennift paigale, künni kolmas pool millardenit koppiko pea! wäljamaksetud.  Taggasi tullemiseks on 2. ja. 22. Diwision tähhendud ja jäwad siis saksa wäggesid  weel 6 Diwisioni, se on 80 tuhhat meest, Prantsuse ma peale. Se arro mehhi, mis weel Prantsuse ma peal jäeb, on ka selle järrele,  kuida kindral Stosh ja Jules Wawre l!. Märtsil s. a. Werriere lossis ollid ennaste wahhel  mahha teinud. Nad olla seal sedda läbbi räkinud ja kindlaks teinud, et kuida söakullo Prantsuse poolt maksetud, nenda ka Saksa poolt seal ollewa meeste arro wähhendud, künni aega möda kõigega walmis sawad." Prantslasel-weel murret küllalt! toitko agga wöerast wägge ja pealegi ni suurt wägge, mis tulleb se kõik maksma ja kes on sedda kõik teinud? EL kegi mu, kui issi! Õlleks mõistnud naburiga rahhus ellada, siis ei õlleks sedda kullo olnud. Austriamaalt. Keisrite terretus. Ni süddamelik kui möllemate keisrite terretamine  on olnud, nisamma wastomeelt on se mönne ertshertsogi! ja issiärranis mitme sure!  mehhel, kes Austria wallitsuse troni lähhemal  seiswad, olnud ; nad süllitawad puhhast tuld selle ülle ja pueks, kui se wöimalik õlleks, ma alla, egga ta!)ha sest kuuldagi, et nende ja Sakslaste wahhel sõbrus waliitsed. Ni hästi Zshlist kui Gasteinist ja nüüd ka Saltsdurgist,  kus keisrid sõbralikult kokko andsid, on mitto Austria keiserliko maea liget ja mönni tosfin Austria würstisi, krahwisid ja ueste walmis wallatud paronisi, ni pea kui keiser Willem senna olli tulnud, seal plaggama pannud  ja nimmelt selle süddame wallo parrast, mitte temmaga kokko juhtuda ehk kokko anda egga temma warjo nähha. Issiärranis naero wäart on, et ka Austria üllema meeste naesed omma suurt kanna süddant ja wihha Preisi wasro näidanud. Issiärranis põlled se nende süddame "peal, et Preisi kunningas ni õnnelik olnud ja Wimaske sõddades ni suurt wöito sanud, kuida se aastal 1866 Austria ja nüüd Me Prantslaste wasto olli; nad sowiksid tedda senna, kus pippar kaswab. Agga issi luggu olli ftalatse tallorahwaga, neil olnud koggoniste issi mõtted. 26. woi 27. Augustil  olnud kõige wähhemast 6 künni 76M tallopoega  Saltsburgi, Pintsgau-Tiroli makonnast  ja issiarranis. Baierimaalt, Saltsburgis koos, kes heamelegä sedda keisert nähha sowinud,  kes Napoleonil ni tubliste läbbi kloppinud  ja temmale tubli reisi keppi peusse pistnud.  . Prantfusemaalt. Mõnda. Ükski soggane  wessi ei selgo rutto, wsid tarwitab omma  aega, otse nendasammoti ei lasse ka Prantsuse  asjad ennast ülle pölwe murda., waid peawad aega möda parrandud sama ja sawad ka. Seal ode takse ja tõdetakse, agga kõik lotused ei lähhä täide, tuul puhhub mönned tee pealt körwa. Nenda olla ka Rawinel, kes ammeti polest kaunis kõrge pulga peal, middagist rahwa koggule ettepannud, agga se ei olla kellegi melspärrast olnud, sedda ei slls Pariis, egga kegi mu wastowötnud. Wersalje jäeb, otse kuida tünnini, . ühhe aegseks wabbatrigi  pea- ja präsitenti pessa linnaks. Wabbatrigi präsitenti sowimise peale peawad parlamenti kokkotullemised kolmeks kuuks seisma  jäema, ommetige olla se aeg lühhendud, nenda et ta 5. Septembrist künni Kadrina päewani peab turima. Kuida kuulda, tahta präsitent Thiers parlamenti loppetuses üht pikka köniiet Prantsuse seestpolise p oli tika ülle piddada.  Ühtlase olla seal ka sest jut, et prints Heinrich V Prantsuse troni peale peab astuma  ; selle peale olla Sawoieni rahwas wastanud:  Ni pea kui temma troni peale astub ja wallitsuse keppi kätte wöttab, löwad nemmad Nitslastega Prantsuse küljest kohhe lahti ja ühhendawad endid jälle Shweitsi wendadega. Otse nendasammoti on seal weel muud jutto aeamist ja waidlemist küllalt, kellest meie ei hakka siin jutto teggema. Agga mis ütlewad  Inglased. Nemmad sowisid esmalt, et wanna troni pealt mahha tõugatud Napoleon jälle peaks troni peale taggasi uppitud sama. Kui inglise seitungi kirjutajad temma poolt ja temma eest könnelensad ja tedda heamelega teoni peale aitaks, siis ei olle weel kõik rah- 312