ollewa naesterahwaga ja selle järrele warsi Suurwürst maawallitseja omma sure wöeraga; - wimane kandis üht mundert, mis prillantiga  olli wälja ehhitud ja Andreasse ordeni pael ümber. Musikandid wötsid tedda Persia laulo mänguga wasto ja selle peale hakkas warsi teatre mäng. Mango wahhe aeal wöttis  suur wöeras keiserlike kõrgust Suurwürstinat  Olga Weodorownat kae alt kinni ja läksid teatre aeda, mis wägga kennaste olli illuminiritud  ning plaggudega wälja ehhitud. Jlmuke  olli sel õhtul wagga, sepärrast pöllesid ka tulled wägga kennaste. Parrast teatre mango  läksid sured mehhed jälle palleesse ja rahwa hulgad seisid weel kaua peale poolt ööd platsi peal koos. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist Saksa kroonprints reisib ümber wäggesid labbi waramas ja kuida seitungid konnelewad, peab rahwas iggat poo! tedda sure auustusega wastowötma.  Jssiärranis tähhelpannemise waärt on, et üks katoligi usso paater Laupheimi linnas,  nimmega Hepp, üht terretamise könnet piddanud, kellest üks saksa seitung immekspannes  könneleb. Hepp olla kroonprintsi, kui rahhowürsti terretanud, keS, kuida se koigi! tuttaw, kõige parremas mõttes ja tahtmises kõik tehha ja rahho õnnestust ülle kõige Saksamaa  wälja laotada, et nenda ühhemelelist ellemist, mis ükspäinis tuggew on, kindlaks kinnitab, rahwast nende ussu asjus kaitseb ja õiguse põhja peal hoiab. Könneleja tähhendas wee! issiarranis ommas könnes, et siin middagit  põlle tehtud, ei olle siin ka üht seltskonda, kes saksa kroonprintsile üht sesuggust wastowötmist  walmistanud, ning et meie teisi kohhusid,  mis meil ka pühhad, mitte tahha selja ei lükka. «Meie teame", ütles temma, ..et need kohhused, mis meil meie kunningliko maea wasto, wastoräkimata needsammad on, mis meil ka meie kirriko wasto on. Selle peale wastanud kroonprints lahkeste: „sedda on paater  süddamest temma wasto räkinud." Berlinist. Saksa wäggede ärratul- lemisest Prantsusemaalt kirjutakse Z. Septembril:  Tuttaw assi on, et saksa wäed, kõik päewa, tunni ja minnuti pea! on harjund teggema;  sepärrast woib siis ka missist öölda, et nad Home ehk tunnahome Prantsusemaalt samad  walja tullema ja et Werdunis ni kaua km nad seal ollid, sedda wahhematgi pahhandust  polls ettetulnud, sest on siis ka leta, et nad ilma tülli ja pahhaaduseta sealt pirist wälja samad.  Prantsuse riik õlleks nüüd jälle nago omma  jalge peal ja saab ka wist omma polt tika Menust  muutma, sest et pea ärranäewad, et Prantsuse  rigil häddast rahho tarwis ja Parist seitungid  omma össitamistega maa! suggugi ei sa kuuldud, egga tähhelpandud. Saksama politika  ja ssawäggede piris ei olle middagi kartust  selle polest olnud, et nende aabur nattuke rahhuto olla, agga rahwa kes kes on ikka üks salla kartus likumas olnud, mis agga middagist  ei tähhends, sest olgo ta kuidagi rahhuto, siis ei woi ta lennata, tal on rasked tinna tükkid tiwade otsas, mis ta ei suda kanda ja se on, et rigi kassa tühhi; ta rahha turrult põlle middagit leida. Paljo ennam amwitab meel ja peab tedda kammitses sealane usso seggaduS,  sest kus usso seggadus, seal ka kahtlased  meled rahwast ühhest ärrahoiomas, seal käib iggaüks omma teed. Peaks se neil ka ialgi mele tullema, Preislasega meel södda piddada, siis ei sa se kuigi pikkalt turima, sest et nad kaua ei suda wasto panna. Selle peale ei mata rigimallitsus paljo, egga heli sest, kui ka mönned piiskoppid, kes omma rahha trahwi, mis neile peale pantud, arra ei maksa, parrast mangi hon ese peawad marsima. Kuida kuulda, tahta wanna Saksa keiser se aasta ka kord Roma linna watama ja Italia  kunningast terretama minna; millal se saab sündima, se põlle weel kindel. Winist kirjutakse, st Ztalia kunningas seal wägga sure auga wastowoetud. Kunningal Wiktor Emanuelil olla ka nõu Praga linna minna. Berlinist olla ta jubba labbi sõitnud,  seal on tedda wägga sure au ja armastusega  wastowoetud ja terretud. Prantsusemaalt. Saksa wäggede wälja minnemisest. Peale selle, kui Saksa 314