laewa paat oli ärawamstatud ja seNega oli Ms rshwa auustamine otsas; nemad hakkasid waSLu ja Kuuk püsteti odaga surnuks» Tema  liha pöletadi ohwriks ära ja tema luud hoiti muist torwi sees punase sulgede al ebajumala  templis, muist anti pärast inglise rahwa  kätte. Weel palju pahem asi oli see, et selle inglise laewa madruste läbi paha haiguS Sendwitsi rahwa hulka tuli ja selle töbesse surid hulk rahwast ära. Nenda oli siis wiha waen saarlaste ja Eurooplaste  wahel lahti ja kui laewu senna saarele  tuli, siis oli mölemi! pool ülekohus lahti, aga lugu hakkas kuninga Kamehameha läbi paremaks minema. Kui Kuuk senna oli tulnud,  siis oli tema ales poisike, kes tsrawa waimuga ja oli kõik seda wiha ja waenu, mis säälatse saarlaste ja Eurooplaste wahel oli, oma silmaga näinud, aga et ta üks wäga mõistlik mees oli, seepärast tahtis ta asja uuendada  ja seda wiha ja wsenut ksutada, ja seks pidid Eurooplased teda anutama» Kui ta kuningaks  saj, wöttis ta kaks madrust kinni ja need pidid temale Eüropamaa tarkust öppetama.  Üks inglise mees aitas temale laewu ehitada ja soldatist nende teenistuses öppetada ja söakunstiga tutwaks teha ja nenda läks see temal woimalikuks, kõik saarestikust oma walitsuse  alla saada; aga wana ebajumala usk ja pruuk jäiwad üsna wiisits. Oma surma woodi peal hakkas kuningas kül ühe Amerika mehe käest ristiusku kuulama, aga enne kui ta wastust sai, oli ta juba surnud. Tema poeg Liholiho sai siis kuningaks ja nimetati Kamehameha tt. Tema kautas ka ebajumala teenistuse ära. Ükskord kui isa mälestuseks suur püha peeti, istus tema oma naeste sekka sööma-lauda ja sõi nendega, mis paganate sääduse  järele köwaste keeldud on; aga kui n'ad nägid, et temale sest mingi sugust häda ei tulnud, hüüdsid kõik: ..Wana säädus on katki." Ebajumalate kujud wisati ära ja nende templid  lõhuti maha ning rahwas jäi sedakord ilma  usuta. (Jääb pooleli.) Omalt maalt. TalinnaA. Wilja saagist. Hakenkohtu  poolest antud awaliku sõnumite järele. see aastase lõikuse üle, kuida sest wiimasel Augusti  kuu nädalas on wöinud üles antud saada oa: Mis taliwiljasse putub, siis on selle saak iseäranis Läänemaa! lume puuduse ja walida külma talwe ning suise palamuse ja põua läbi Üleüldse wäga waene, ka Ohtuharju ja Löunajärwemaal,  on saak waene olnud. Palju paremad sönumed on teistest maade jagudest tulnud. Virumaalt kirjutakse, et taliwili sääl palju paremaks läinud, kui oliwad arwata wöinud ja hea ilmadega kokku pantud, on ka hästi wäljaandud, Randwirumaal andis peks kauniste wälja ja Homikoharjumaal wäga hea, Löunaharjumaal õige hea; koormate aru oli kül kasin, mis sest tuleb, et kõrs lühike ja arw oli. Suiwilja sönumed on wäga röõmulikud  Maaläänemaalt, Löunaharjumaalt ja Randwirumaalt, kus wili pekstes wäga hästi wäljaannab, teiste maade sees on saak keskmine  , mõnes kohtas ka üsna waene. Kartuhwled  on enamiste igal pool külmast, mis 7 künni 10. Augusti päiwe sees oli, näppistatud  saanud, mis neile suureks kahjuks. Heinasaak  oli üleüldse waene ja et põllupöhk ka kasin, siis on ette juba äranäha, peawad loojuste  karjad mahendatud saama, kui mitte põhu puudus kätte ei pea tulema. Kuramaalt. Ilmadest. Shodenist kirjutakse  6. Septembril Libawi seitungi läbi: Peale selle, kui meil Juuli kuust künni 10. Augustini wäga palawad ja kuiwad ilmad oliwad,  on meil nüüd juba neli nädalad igapääw  rasket müristamise wihma, nenda et sui wili, mis alles põllal koristamata, hakkab kahju saama. Ka kartuhwled hakkawad saueste maade sees plekkiliseks minema. Need igal pool seemendatud rukki põllud, on kenad ja seisawad sel silma pilgul wäga head. Linade kasu on wäga hea, nenda, et nad paremad ei wöi olla. Peeterburgist. Nekrutide aru. tead." annab teada kui palju igast kubermangust  see sügise mehi peawad wäeteeniS- Lusse astuma ja selle järele lähwad Balti kubermangudest  ühtekqkku 4837 meest teenistusse ja nimelt Liiwimaalt 2447, Kuramaalt 1541 ja Eestimaalt 849 meest. 352