laps, õppi armastusega. Nääwad wanemad, et nende laps suuremat oppetust tarwitab ja neil jõudu edasi koolitada, noh siis on kõrgemaid  koolisi küll saada, ega neist puudu pole. Täieline pöllukool ..Ackerbauschule" jah wötta nappust, ei ole meie Cestirahwa keskel ühtegi, see'p see on, mis auulik H. v. S. herra arwab tulusa olewad. Mina kui saunamees  arwan seda ka, kas kuuled Postimees! Mina ütlen H. v. S. herra on see hea karjane,  kes oma elu lammaste eest jättab. See , auulik herra soowib rahwale erkust, aga mitte tuimust, ei ka uhkust, sest woib neile kahju tulla, kes seda tühja taga ajab. Wanal aeal ehitas rahwas Pabeli torni ja see läks tühja, aga põllu kui ka waimu harimine toob kasu ja see jääb igaweste, mis wiha, waenu, waesust ja uhkust kautab. Harju Karl. Peeterburgist, 12. Aprili! öösi kello V 212. Täna on riigikantsler, würst Gortshakow  Peeterburgis olewa türgi asjade talitajale  kirja läbi teadaandnud, et suur Majes- Lät, sest et kõik heaga kutsumised Wene poolt Türgi asjade tüli seletuses asjata olnud, oma suureks südame kurwastuseks, on ettewötnud söariistad kätte wötta, mis asjade talitajat kästakse oma riigiwalitsusele teada anda, et Wenemaa ennast tänasest päewast Türgi wasto söa tüli sees arwab olewad. Et sõda kõik diplomatii tallitust keelab, seepärast palutakse türgi saadikut, oma meeste aru ülesanda, et neile tarwitawaid passist' anda; kelle juure lisatud,  et kõik need türgi alamad, kes Wenemaa!  elawad ja kes äraminna tahtwad, priitahtlikult  minna wöiwad, kes aga jääda tahtwad,  julged woiwad olla, et säädus neid saab kaitsma. Üht seesugust kirja on Nelidow omas eilases äratulemises Konstantinopoolist sultani kätte andnud. Konstantinopoolis on Laüardi tõsine kõne sultani silmad selgeks teinud, ja sultani südames  kahatsemist, mis aga wäga liig hilja, avitanud,  kes sõbraliku riigiwalitsuste wahelt rääkimise  läbi Parisi leppingu Vlll. artikeli põhja peale, kus seisab: ..Peaks üks riik türgi rii giga tülisse minema, siis on Türgi sultani see õigus, enne kui söariiStad kätte wöttab teisi riigiwalitsusi wahelt leppitajakö kutsuda". Teistel riikidel ei ole aga lusti olnud seda leppitamist  enam oma hooleks wötta; peale selle olla see üks asi, mis Wene ja Türgi waheline on, ja mis Türklane kõik oma südame kanguse läbi oma kaela kutsunud. Telegrahwi sonumed ii. Aprilil. Kõik need katsed Konstantinopoolis, rahu jala!  hoida ja kuida kuulda, ka seda lubamist tehtud, üht tükki maad Batumist äraanda, ei ole muud, kui paljas komödii, kellega rahwa silmi liiwa wisata ja neile nagu tembu pärast näidata, et tema rahu armastab ja malmis on ka rahu tegemas, et nenda siis, kui sõda hakkab,  kõik seda süüd Wenemaa kaela lükkata ja temal aega oleks teisi riikisi sassi ajada. 13. Aprilil. „Wal. tead.- toob kõigekõrgemalt  antud käsku, et Bessarabien, Khersoni, Taurieni ja Krimmi kubermangude ranna äärsed  maad söasääduse alla pantud. Sellesamma  päewa õhtu tuliwad need sonumed: Suure Majestäti juures olemises, sai ei la Kishinewis mägede ees maniwest etteloetud, kus juures jumalateenistus  sai peetud ja piiskop kõiki õnnistas.  Keiserlik kõrgus, ülemkommandir andis  mägedele käsku, niikohe malmis panna. Täna sai keiserlik maniwest üle kõige Wene riigi igas kirikus awalikult etteloetud ja igal pool suure rõõmuga mastuwöetud. 14. Aprilil. „Wal. tead." toob alamal seisawat  tepeshet Kishenewist mis 13. Aprilil wäljaantud:  Eila homiku marsi pärast maniwesti ettelugemist, on Wene mäed kolmest kohast üle piiri läinud ja nimelt Ungenis, Beshtanis ja Kubei kohast. Künni eila õhtuni, on Wene mäed Jassi, Leowo ja Galätsi jõudnud ja Seretsilda,  mis Barboshi lähedal, oma hoida wötnud. Kasakad on 100 ja jallawägi 70 wersta Renist eemal. 14. Aprilil õhtu. Türgi saadik Peeterburgis  on täna homiku kõige tema päralt meestega  Peeterburgist äraläinud. KLshinewist 44. Aprilil. Ülema kommanderi  poolest läkkitatud telegrammi järele, mis „Wal. tead." awaldab, on wene söawäed obrist  Biskupski käsu al 43. Aprilil Galatsi, Brailat ja Seretsilda oma hoida wötnud. Teisipäewal on esimene detashemang hobuse 151