Male kae" aasta peale' ja i Willem - Ketber seitsme ka peale raske wangi trahwi alla mõistetud  ja kolm neist on ilMasütsleitud, need lastud lahti» Mis sa. külwad, sedda sa leikad! JtalismMalt? Üks Preisi seitung teab könnsleda, et wanna pühha issa päawst Pius !X»Hohenlohe kardinali peale wägga wihhane olla. Ta olla öõlnud: ..Km Hohsnlshe sia tulleb, siis peab ka asjo kuulma, mis tedva kahhetsema panneb, st ka tulnud on!" Kõige surem wihha Hohenlohe peale olla se, et temma  ätdasutnud kardinali Andrea söbber olnud ja et ta plaego wanna paawsti wastd panneb, egga-Mda milgi kombel ei tahha täita, mis ta smma pühha aujärje pealt kassid. Nelli kontsili ammetniko sanud sepärrast, et Augsburgi  seitungis üks artikel ehk tük seisnud, mis wanna paawsti süddame poritama aeanud, ammetist lahti lastud; kegi neist ei õlle m maddala pulga peal, et kerged olleksid mahha- Mkäta slttüd; agga ärrü oN nad. Ka abbe Mkolaus Warsak, piiskoM Strossmairi sikketär,  kuppatud konsill pealt minnema. Jgga koos ollemise järrele peawad wlis kardinali paawstile sõnnumjd wima, kuida kontsili peal luggo läinud. Parist mässamise pulm ei olle Morentsi rahwal polegi üks imme assi olnud, ja otse nendasammoti olnud ka teistes Jtaliama suremates  linpados; ss on nMchubba nago leada olnud, et .sealt sesuggused söNnumed tullewad, ngh lootstd selle järrele ka Kaliämaal prii-riki assutada. Mailandis olla igga ulitsa nurga peal pikkad kirjad seisnud, kus rahwast kutsutud,  prii-riki nõudma, sellega õlleks ni paljo ööldud: tõstke mässamist ja aeage. kunningas metsa. Rahwas olnud targem, egga põlle neid kirjo kähhelpannud, kes mõda minnes neid ka kord ülleluggenud, naernud selle ülle ja läinud omma teed; seal tulnud politsei ja kiskunud kirjad nurgade pealt mahha. Rägitakse  köwwaste, et Matstni sallamahto suremad  ZMimä lmnao la vm reisinud ja kord ka Romas: käinud. Arwatakse sedda ka lemma süüks, et sesuggused nurjatumad kirjad ülleslõdutz  olnud. Se, nenda tühja läinud nõu näitab, et nende össitajad Jtaliä rahwast mitte õiete põlle tunnud. Jtalianlased näitawad kindla melsM mehhsd ollewad, kes Mitte iggast tule tallajast ei lasse eksitada. Matsini jüngrid on wimasst aeal katsunud tömehhi ja söamehhi tuttipiddi kokko aeada; wägga arwa mönni seast wotnud neid ka kuulda; agga teised seis- kui sein wasto ja Mk nende waew olnud  asjata. Aeawiteks. Pudru Mardi naene Marri jm äkkiste Haigeks ja karjus iggal pool suurt wallo; Mardil ei jänud Muud nõu kui hobbust rakkesse panna ja linna tohtre jure sõita naesele  rohto palluma. Unna sades piddas Mart hobbuse tohtre maea ukse ees kinni, astus wankre pealt mahha  ja läks sisse. ..Sinna sigga! sa lurjus! sa wassikas!" kärritas tohtre Herra kas sa ei mõista omma jalgo seal matti peal ärrapühkida! sa esel reutad ms puhta pörmanda ärra!" ..Uuutz suur tohtre herM" pällus Mart ..minna ei teadnud, et se ölle-mat seal ukse al, jalla pühkimise tarbeks on; ma mõtlesin sedda seffna unnustud, ja peab puhhas seisma." Kirjawastused. Jaan Hõlm S. Kaks essimest on kitsast wärrawast läbbi käinud, agga kaks wimast kinni janud. J. K. A. Saab ommal aeal tullema. 71 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri põiest lubbatud. Rigas, 21. Webruaril 1870. Teadaandmiseb. ÜllejM alleivis seisam köli-ma, saab 18 kruntrahha  platsiks jaggatud ja awwalikult rohkema hinna pakkujale ätraantud. Kes sealt ennesele platsi somib, peab 16. ja 19. Märtsil, iggakord kello 11 enne lõunat kassa-kollegiumi jure tullema, kus neid platsid samad wäljapakkutud, omma rohkem pakkumist  pakkuma. Pernüs, kassa-kollegiumis M Webruaril WW M 16. ' s Wejöe ahewis seisab plats--N V., mis tünnini Adsv Üdika käes rendi pe.ah.olli, peab künni 1. Aprilli ku pMani 1878 ueste wäljarmditud sama  ja wäljapakkumise päwad on 16. ja 19. Märtsil,  iggakord kello 11 enne lõunat. Kes sedda ren-