Liiwimaa põllumeeste ja käsitööde edenemise selts, on 11. Jaanuaril s. a., omas kindralkoosolemises  seda kindlaste maha teinud, see aasta jälle üht elajate näitust ettewötta ja sellega  üht suguloomade laata ning käsi tööde näitust ühendada. Waidlemata tõsi ja wäga hädast, on meie Balti kubermangudes piima tallitus tarwis ja sellepärast soowitakse ka, et näituse peal üks näitus ses asjas saaks olema, ja otse nendasammuti ka turblate tegemine, igas mooduses ja saaduses; peale selle soowitakse, et ka ehituse materiali õige rohkeste ja mitmet sugu, niihästi kunstliku, kui ka loomuliku senna saaks näitusele toodud, ja meie maa kliima järele põllu, metsa, heinamaa ja aea seemr.id saada oleksiwad. Et meie põlluharimine ka mõnda sugu masinaid tarwitab, ega neid weel küllalt pole, seepärast tahetakse näituse körwa ka üht masina laata asutada ja kutsutakse masina  meistrid oma masinatega laadale tulla. Kõigist kõige ülem asi on piima tallitus ja seepärast oleks wäga soowida, et üks tubli piima tallitaja meister kõige näituse aea! seda tööd teeks, et rahwas aru saaks, kui kasulik see oleks. Wäga hea oleks, et ka õige rohkeste  rahwast näituse peale tuleksid ja igaüks ka midagit näitusele tooks. Näituse päewad on 27., 28. ja 29. Augustil s. a. ja ülesandmised  ehk meldimised peawad aegsaste tehtud  saama, see on: kõige hiljemast künni I. Juuli kuu päewani seemnitega ja teised künni I. Augustini. Teadaandmesi wöttawad wasto Keiserliku Liiwimaa ökunomi sotsietäti sikkertäri  herra G. von Stryk, ja need herrad H. D. Brok, prohwessor von Raupach ja A. von H offm ann. Surma sõnumed. Säält kirjutakse 8. Märtsil, et jälle üks koguduse öppetaja Liiwimaa!  omad silmad kinni pannud ja oma igawest  und magama läinud. Tunaeila, see on 6. Märtsil, on Laijuse koguduse öppetaja Joannes  Aleksander Spraenger nerweni halwatuse  surma surnud. Spraenger oli 19. Nowembril  1837, ales kõigist 39 aastat 4 kuud wana, Willandis sündinud ja oma öppetust säälatses Schmidti koolis saanud. Hästi selle wasto walmistatud, läks tema 1855 aasta hakkatuses Tartu suure kooli peale, kus tema künni 1858 aastani öppetaja ametid õppis ja ennast selle wasto walmistas. Peale selle, kui ta oma eksami Liiwimaa konsistoriumi kohtu ees oli ärateinud, on tema oma proowi aastat  Paisto koguduse öppetaja Hanseni juures ärapidanud, mis peale ta Tartu, Pernu ja Willandi maakonna wikariuseks pantud. Aastal  1863 on tema Juuni kuul Laijuse koguduse  öppetaja abiliseks saanud kutsutud ja sellesamma  aasta Detsembri kuul selle koguduse öppetajaks walitetud ja kinnitatud saanud. Hingagu see truu hingekarjane rahuga omaS mullases kambris! Kõigekõrgemalt antud maniwest. Meie Jumala armust Aleksander teine, kõige Wenemaa Keiser ja Jsewalitseja, Poolamaa Kuningas, Soomemaa Suurwürst j. n. e j. n. e. j. n. e., anname kõige oma truu alamatele teada: Selle kuu neljandamal päewal,  on suure Jumala armulise tahtmise järele,  keiserliku kõrguse Suurwürst Wladimir Aleksandrowitshi poeg, Meie poea poeg Suurwürst  Aleksander Wladimirowitsh, wäga raske haiguse järele oma teise elu aasta sees ärasurnud.  Et Meie seda Meile ja Meie keiserliku  maja suurt kurwastust teadaanname, usume Meie ka kindlast?, et kõik Meie truuid alamad,  Meie wamili leinast osa saamad wötma ja oma palmid Meite palwetega ühendatud kõige kõrgema armoandja ette, magama läinud Suurwürsti hinge ülendamiseks saamad saatma,  ning paluma, et ta omast armust ka neid kurwastud wanemaid oma taewaliku troostiga wöttaks trööstida. Antud Peeterburgis 4. Märtsil üks tuhat kaheksa sada seitsekümmend seitsmel aastal pärast Kristuse sündimist ja Meie walitsuse kahekümne kolmandamal aastal. Peakirja alla on suur keiserlik Majestät kõigekõrgemalt  oma käega kirjutanud: Aleksander. Märtsi kuu 6. päewa! kõneleb ..Wene Jnwalide"  et wäikene surnud, keiserlik kõrgus Suurwürst Aleksander Wladimirowitsh, 7. Märtsi! kõige kõrgemalt antud kasu peale Peeter  Pauli kirikusse peab maetud saama. Sell päewa! kellu enne lõunat saab nimetatud kirikus jumalateenistust peetud ja seks on kästud  kokku tulla, kõik keiserlikus lossis olewad naesterahwas olgu mis nime al nad sää! on 108