gewa kastega, waid kossutawa puhta weega; agga wallitsetakse kärnerit taewa taemede kossutajaks  kange pölletawa kihwti kastega, mis head Wsib sealt wäljatulla! Kuida woib sesuggune, kes finni kaelale suud annab, lapsokesi  taewa rigi wasto walmistada. Z. S. Ommalt maalt. Pernomaalt. Kasso poeg» Sedda on kaunis saggedaste leida, et Jummal mönne abbiello rahwale lapsi ei anna ja neil sedda römo mitte kingitud, omma lihhase lapse kaela ümber hakka ta. Et agga üks abbiello paar, ennast siis önnelikv tunneb ollewad, kui lapsokese  healt ommas maeas kulewad; sepärrast wöttawad ennestele kasso lapsed, et nendä omma ello römo täiendada ja issa ning emma  nimme sada. Nenda on ka, kuida uks noor mees meile könneles, K. kihhelkonnas P. walla pärrisperremees, kes ilma lapsita ommale kasso poea wötnud, tedda 16 aastat kui lihhast last kaswatanud, agga nüüd soldatiks  ärraandnud. Meie ei tea sedda selgeste, kumma pool seal sü olnud, kas kasso issal woi kasso poeal; sest seadus ei õlleks sedda noort meest temma kasso-issa käest mitte ärrawötnud  ja krono-tenistusse pannud. Näitab nenda, otse kui õlleks kasso issa rahha ja warra ommaks Jummalaks teinud, kes sedda ei sowinud, et kasso poeg parrast temma surma  sedda õlleks pärrinud, woi mõtleb ta wahhest sedda kottiga kaela wötta, kui ükskord siit ilmast ärralähhäb, et tullewas ilmas omma  wölga rahhaga tassa Lehha. Meie arwates  õlleks se Jummala seäduse järrele, et kui kegi ommale kord kasso lapse wötnud, tedda ka surmani kui omma last peab armastama,  sest neil on üks kord wastamist temma pärrast, selle kõige üllema kohtomöistja ees. Kassowannemad! ärge olge mitte selle mehhe sarnatsed, kes omma kassopoega wäetenistusse andnud ja issiennast wannaduses ilma abbita jätnud. Krono tenistus on auwäärt tenistus,  agga seäduse järrele weel mitte neile, kes wannemate toitjad on. Liwimaalt. Uus koggokonna maea. Ajamünde koggokond on, kuida Ria seitung ..Baltj. Wehstn." könneleda teab, minnewa aasta ennesele üht suurt kiwwimaea ostnud, mis rumi polest ni suur, et koggokonna köhhus,  wallawallitsus ja walla kool parrajate sisse mahhuwad. Sedda maea on kihhelkonna öppetaja Berg Adjamünde mõisa herra C. Freytag von Loringhoweni jures ollemises 11. Nowembril minnewa aasta, sisseönnistanud. Wägga süddamest tännab koggokond auliko mõisa herrat, kes iggas näddalas kaks kord kõiki kolilapsi IVO pead ühtekokko - kolme wersta takka mõisa lasseb tulla ja neile soja toito annab. Kas on meie jures ka mönni wald, kes ennesele omma kohto ja koli maea parrast ni suurt kullo teinud? ehk üks mõisa herra, kes walla lapsi, sest et kolis käiwad, soja toiduga kinnitab? kui teate mõnda, siis pattume ennestele sest ka nimmetada; agga ärge unnustage ärra. Kardame agga, et selle polest kül sönnumed tullemata jäwad; olgo et neid ei ollegi anda ehk et neid ei tahheta anda. Riast. Rahhotegg emisest. Rigidja . maad, kellel söatülliga teggemist ei olnud, tewad  jutto sest waljusest ja pehmusest, misga Saksa keiser Prantslastega rahhv teinud. Meil näitab parras aeg ollewad sedda meletulletada, missugguste tingimistega Prantslane ommal aeal Preislasega leppingut teinud ja mis ta temmale kaela siddus. Tilsitis wöttis wanna Napoleon !. Preisi rigist 2700 ruut pennikoormat  maad 4,805,000 innimesega ärra, se on: ta wöttis rohkem pool, omma endise ma surusest ja innimeste arrust. Ja sest rahhust ütles selle aegne rahho leppingo protokol, et se kõik Wenne Keisre Aleksander !. parrast nisugguses pehmuses tehtud. Nüüd agga, kus Prantslane otse nisamma wöedetud, kui Preislane  sel aeal, ja pikkema aea peale wässind ja nörgastud on, peab agga Vio sest ossast andma, mis Preisi käest sel aeal ärrawöeti, se on umbes 700 ruut pennikoormat maad 700,000 innimesega ja seal karjutakse: tale tehtada liga, Saksa keiser olla hallastamata Prantslase wasto. Longwü ja Pont a Mousson  jäwad Prantsuse ommaks, wahhe piir 91