nukker meel, et Prantslane kõige Saksamale södda kulutanud; nad lootnud, et neil agga Preislasega üksi saab teggemist ollema, temmast lootnud nad jaggo sawad; agga mis tahtwad kõige Saksamale tehha? Se õlleks liig suur tük korraga suhho wötta ja läbbi hammustada.  Pannewad ka sedda wägga immeks, et kõik Sakfama korraga ni ühheS meles nende wasto olla, mis ial enne nenda ei olle olnud; sepärrast arwawad et nende söa-plaan mudetud peab sama, nenda, kuida se esmalt tehtud, ei kölbada ta mitte. Prantsuse wäed kellel käsk olli Metsi minna, peawad nüüd Elsassi taggasi  tullema, sest kardetakse, et Sakslased pealtpoolt  Strassburgi ülle Reini - jõe Prantslaste  kaela lähhäwad. 9. Zulil kirjutakse sellesamma Kölni seitungi läbbi, et Weissenburgis, Landau wasto, arruto  Prantsuse wäggi kokko tulnud, kus nüüd muud, kui tuld ja rauda odata. Otse kui Preisi maal, nenda ka seal, olla rahwal sest suur rõõm, et södda hakkab; sure heamelega tullewak need, kes.jubba tenistuse arrust wäljaö,  jälle lippu alla kokko, Sakslaste wasto. Kes seal peaks ühhe sönnaga rahhust räkima, sedda arwatakse Judase sarnatseks, ühheks issama ärraandjaks. Prantsuse merre wäggi, mis Põhja merres olla, tahta esmalt Jnglisma kauba laewadega tülli tehha. South Shieldist antakse telegrahwiga  teada, ei Prantsuse somus-laew pühhapäwal  Helgolandi lähhedal kahhe Inglise auro-laewa  peale ..Tüne" ja ..Sonthwik" lasknud. Tüne, mis eila Shieldise saddamasse tulli ja neid sönnumid töi, tulli Hamburgist ühhe ladungi  lammastega, Kukshaweni ja Helgolandi wahhel olla Prantsuse laew temmale wasto tulnud; esmaspäwal olla ta jälle üht somuslaewa  ilma plagguta näinud. Tunel olnud omma ma plaggo mastis. Nelli korda olla Prantslased nende peale lasknud, agga ükski kord ei olle kulid laewa kallale ullatand. Tüne poris ni kohhe omma minnikud somus-laewa pole, et teadust nõuda, mikspärrast nad Lemma  peale lasknud, somus laew pöörnud agga eest arra ja patterdanud otse järrel tullewa auro-laewa „Southwika„ pole ja lasknud ka selle peale kaks korda ja siis pöörnud issi Kukshaweni pole. Need sönnumed ei olla Inglastel koggoniste mele parrast olnud; ärritand  neid Prantslaste peale wägga wihhale. Kopenhagenist kirjutakse 13. Julil, et 12. Haaböres, Lemwigi lähhedal, hulk auro-laewo nähtud, mis kõik Prantsuse söalaewad arwatud  ollewad. Koblentftft, 14. Julil. Ühhel sesuggusel aeal, nago praego wäljamaal käes katsuda, tehhakse  mitmesuggusid juttusi, mis tulest wöetud ja neid rägitakse ni tõelikult, otse kui õlleks kõik nenda olnud; agga wötta näppust! Ei olle polegi nenda, kuida rägitakse. Berlini kaubamaeas  tõusnud jut, et Worbahhis suur lahhing  olnud; agga ennäh! parrast süggawama järrel kulumises sanud assi selgeks, et seal et sedda wähhemadki lahhingit ei olle olnud. Nenda  ei woi siis igga jutto, mis wahhest rahwa keskes jooksmas, mitte toeks piddada. Altonast, 14. Julil. Kindral Walkenstein  olla Põhja- ja hommiko merre ranna rahwale nõu andnud, kokko heita ja möistliko meeste juhhatuse al omma merre randasi kaitsta,  et Prantslased kussagilt male ei saaks tulla.  Ka on, kui haddast abbi tarwis, lähhemal seisawa söameeste wallitfustele sest teadust anda, et ruttust abbi sadamad. Jgga Prantslane, kes omma jalga teie ma peale tõstab, olgo teie wang. Dresdenis!, 15. Jutil. Wini linnast kirjutakse  14. Zulil: Wiis Wenetianlast olla Pöhjasaksama  koggo sadiko jure selle palwega läinud,  neid Pöhjasafsama tenistusse Prantslaste wasto sõtta wötta. Se tänno, mis Jtaliama Preisile wölgo, tehha neile sedda kohhuseks. Sadik olnud nende wasto wägga tännolik, ei olla agga nende palwet mitte täita wöinud. Stuttgardist, 16. Julil. Kunninglik kõrgus, Preisima kronprints 'olla nimmetud päwa hommikul kello werend üyheksa Stuttgart!  sanud, kus Würtembergi kunningas, ministrid ja üllemad kohtowannemad temmal raudtee howis wasto olnud, tedda terretamas ja wastowötmas. Arroto rahwa hulk olnud raudtee howi ees koos, kes tedda sure römuöiökamisega  terretanud. 246