Perno Postimees ehk Näddalileht M i 7. t»7K 2Dnes jDeVZMs K reede 23. Aprilil.^ sasta. PMNN PGsttMKes Luleb. nädalas ükskord walza ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud paamal enne iöMüt wälja antud, ja ei ole see mitte wmmalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Peknus 1 rubla 3O kov. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku Z rubla. Register: Uue Seelandi Maori rahwa misswm toost Omalt maalt. Peruust: Õnnetumatest. Protsessimine ei saada kasu. Kontsert. Pernomaalt: Rustka õiguse palk. Wööralt maalt. Berlinist: Hertsegowina asjust.  -7-. Ragusast: Tingimistest. Inglismaalt: Hirmus õnnetus. Kiriku sönumed. Kuulutused ja Mävaarchmised.  Uue-Seelandi Maori rahwa missioni tööst. Hakkame stts täna jälle säält peale, kuhu Viimati jäime. Nenda elas Maori rahwas K 642 aastast saadik, siis tuliwad esimesed sõnumid neist Eürdpamaale. Üks Hollandi kaptein, nimega Tasman, tuli senna randa, aga km Maorid seda nägid, läksid nad nende kallale, täpsid kolm madrust ära, mis ka kohe ära söödi ja teised põgenesid ruttu jälle laewa peale tagasi ja sest saadik kannab see lahe seda nime ..tapmise lähe." Rohkem sada aastat, jäeti see Maa siis üsna rahule, aga aastal ?769 tuli üks Inglane, nimega Kuuk ja selsammäl  aastal ka üks Prantslane, nimega Sürwil  senna. Sürwi! Mõistis rahwale süüd ja ütles, et nemad olla ühe tema paadi ärawaraskanud,  mispätäst ta nende kula ärapõletas ja nende pealikut mangi wöttis. Laewa peal Weti keda raud ahelas, kus ta siis kä kolme kuu pärast suure mure pärast ära suri; mõned  pääwad pärast seda, uppus ka Sürwil ara ja üks teine Prantsuse kaptein sai kolm aastat  hiljem sääl hirmust otsa ja tema 56 madrust  tappeti ja söödi ära. Muidugi tääda, hoiti seesugusest rahwast, nii palju, kui iial wöimalik,  eemal. Walaskala püüdjad käisid kül wahest sääl randas, aga ei läinud maale ja Norwolki saarde kuberneer katsus Masri rahwaga  sõbrust pidada, aga sest ei tulnud ka suurt walja. Kõige suuremat head oN üks waga öppetaja, nimega Samuel Märsden selle mäa- ja rahwale teinud. Tema oli Inglismaal  aastal 5?64 sündinud ja aastal 579 Z Uüe-hollandiMaa, Sidne linnas, nende öppstäjaks  ja hingekarjatseks seatud, kes Wu pärast  Inglismaalt senna ärasaädeti. Marsden nägi sääl südame kuida Mädn madrusid,  kes Sidni linna tulid, põlati , petteti nmg taga kiusati ja wöttis. nõuks neid aidata  Kus ta ühe'' Mäörlasega kokku sai, rää-