teisi eksitawad, mitte üksi kasuta, waid palju enam kahjulika asju taga nöuawad ja teistele ka säherdust teed haaks kiitwad ja juhatawad, ja oma rahwast milleks neil muidu küll õigus  oleks, kurjaste pruugiwad, aga ega meil siin niisugustega midagi tegemist ei ole. „Rahwaus" on ka uus sõna, mis meie täädes  endisel päris pölwe aeal Eesti keeles weel ei tuntud ja rahwas oma rahwausest weel midagi ei taädnud. (Tulema kord edasi.) Omalt maalt. Riiast. Säält saksa zeitung kirjutab: Üks isiäralik raha teenistus toimetadi juba mõni aeg meie uulitsate paal. Selle tarwis koolitud linnud pidiwad uudis himulistele, kes oma tulewikuga tutwaks saada tahtsiwad, sedelikesi  tömmama, kelle paal nende tulewiku elu lood seisiwad. Iga sedeli eest makseti 5 kopikud ja rumalus ja ebausk kandsiwad lindude  peremeestele raha hulga kaupa kokku. 4 wäikest linnukest toitsiwad sedawiisi ühte terwet, täitsa töötegemise jõulist meest. Ühte seltsi, kell õigused käes oleks niisuguste inimeste  terwe mõistuse segajate ja teiste rumalusest  enesele kasu teenijate üle walitseda ei ole meel. Asi näitas paält kaudu ka üsna tühine wälja, et keegi üksik inimene temale waötu halkata tarwis oleks arwanud olewat. Sääl astus aga korraga üks teine püüdmine selle jämedama pettusele wastu. Loomade kaitsmise  selts pani selles raha teenistuses ühte loomade piinamist tähele ja wöttis linnud nende peremeeste käest ara oma kaitsmise alla. Neid oli 14 tükki. Need wäiksed loomakesed oliwad ka ära nälgind, tümad neid ära kärbitud,  öiete haledas olekus. Üks puur, mis linnude peremeeste käest ka ära wöetud saanud, sai politseist katki löödud selle tunnistusega, et ta loomakeste elu korteriks koguni kõlblik 'pole olnud. Wiimati saiwad mehed omad Linnud ikka küll jälle kätte, aga selle käsuga, et n'ad neid enam endisel wiisil waewates teiste inimeste petmiseks pruukida ei tohtida. Ometi kes seisab selle eest, et n'ad seda käsku ka tõeste täitma saamad? Enam wöib ehk sellest politsei käsust loota, mis linna rahwast ärakeelab niisugust tulewiku prohweetist pruulimast,  kui kõik haritud inimesed selle käsule appi tulewad. Sest üksi sellel teel: et iga üks haritud inimene omalt kohalt loomi tooruse piinamiste wastu kaitsta püüab, wöib loota, et waeste loomade piinamine inimeste Maimu harimise kaswamisega  hoobil aega mööda ikka enam wähenema hakkab. - »Riia zeitung" kuulutab: Meie saime 2. Sapööri bataljooni kommandeeri härra obrist Neumanni käest järel tulewa kirja, mis ta meid kuulutada palus: ..Selle ülewäga lahke wastu wötmise eest, mis 2. Sapööri bataljoon oma söa platsilt tagasi tulemise juures Riiga 26. ja 27. Okt. maitsta sai, tänan mina linna kodanikust', kõige päält auusaid seltside eestseisust' ja liitnud  kõigest südamest! Obrist M. Neumann." Kuidas edasi kuuleme on ka 3. Sapööri bataljoon selle sama lahkusega juba wastu wöetud; waesed reisist ära wäsinud soldatid oma ülematega söögi ja joogiga karastub, kingitustega  ja näitemänguga j. n. e. rõõmustatud.  - Tänu selle eest Riia linnale ka meie poolt! On ju ka meie poead, wennad ja mehed  tagasi tulejate seas, need suure südame igatsusega oodetud armsad. Otepääst seisab üks kiri Eesti Postimehes  M 43 mis ka teistest zeitungidest palutakse  ära triikida. Kirja päälkiri on: Mine ja tee nendasamuti! ja kiri isi: ..See sõna", päälkirjas, ..käib praegu meie Kirjameeste Seltsi kohta. See Selts on alles noor ja tarwitab abi isamaa söbrade poolt, kui tema tulusad tööd ja ette wötmised jöudsaste peawad edenema. Lugeja mäletab, et hilja aea eest Seltsi eestseisus seitungides awalikult palus, Seltsi kassat raha annetega kaswatada. See palwe on, mis tänuga tähendame,  mitmele poole juba lahke südamega wastu wöetud. Meile on kaunid anded saadetud.  Aga seekord tahan mina ühest kingitusest  kirjutada, mis isiäranis tähtjas ja tänuwäärt.  Otepää apteekri härra E. Jürwetson on lubanud iga aasta Kirjameeste Seltsi hääks 40 rubla maksta. Sest maksust peab 373