on kõige kibbedam taplus ja Võitlemine lahti - sedda peab agga ühheks arruldaseks asjaks nimmetama. Ülleüldse oölda, on Bessarabia  tallopoead wägga ühhes meles, armastawad  ühte teist Vennalikus armastuses ja aitama  d jseal, kus abbi tarwis, ei olle mitte sitked ühhe teise wasto. On neil siis ka kohhut ehk wallitsust, kes neid kohhe teed hoidwad? küssid sa. Noh, kuida muido! Wallitsus peab ikka ollema, kes muido mõistab kohhe teed käia. Neil on omma walla kohhus, kus kohtomehhed nende enneste' seltsist wallitsetud üks pea ja kaks abbikohtomeest, kedda kahhe aasta peale wallitsetakse  ja siis ka üks Vallakirjutaja. Need on siis, kes nende asjo selletawad ja kelle käsko nad kuulma peawad. Be wägga liig sagge kohtomeeste wahhetamine, ei näita agga mitte kassulik ollewad; sest häddast hakkab üks kohtomees  alles sest arro sama, mis ta ammet õige on ja kuida ta peab kohhut mõistma, jubba aeg ümber, saab lahti wallitsetud ja uus pannakse assemele. Nüüd on nad agga wägga himmolikud kohtomehhe ammeti peale, sepärrast katsuwad nad ommas ammetis õige sure pehmusega wallitseda, et kauem ammeti peate jäwad ja sest tulleb siis, et asjad saggedaste  koggoniste raisko lähwad, mis läbbi siis järrel tullewa! kohtomehhel raske ammetit piddada ja nende asjo selletada. Wöttab ta ohjad köwwaste peusse, siis on kärra kohhe lahti, iggaühhel on ta ülle kaebamist, ehk ta teeb otse nendasamma, kui wanna ees, siis jäeb kõik wanna modi ja rahwa ollemine lähhäb  aeg aealt ikka pahhemaks ning head ja tullusad asjad kadduwad üsna ärra. Nende üllem kohhus on Odessa linnas asset; kui siis assi ni pahhaks lähhäb, et wallakohhus selletada ei woi, siis peawad senna minnema. Olgo sekord sest, mis könnelenud ollen, kül; teine kord juttustame eddasi. Head terwist sowib sulle sinno tuntud J. N. R. Ommalt maalt. Riast. Keisre Herra reisist. Seitung  ..Wallitsuse teadaandja" könneleb, et meie suur ja arm õline Keisre Herra,. Suurwürst Aleksei Aleksandrowitshiga wäljamale reisinud ja kesknäddal, Ä6. Mail, hommiko keks 8 kalli terwisega Dünaburgi linna jõudnud. Peale selle, kui suur majestät seal seiöwat söawägge olla üllewaivanud, olla ta kello 10 eddasi sõitnud  ja kümme minnutid enne kello kahte Wilna linna sanud. Seal olla suur majestät esmalt üht kloostert ja parrast katoligi usso kirrikut watamas käinud; ka söawäed wadanud Keisre Herra läbbi ja kui nenda kaks tundi olli aega wiitnud, sõitnud ta sealt jälle eddasi wäljama pole. 29. Mail. Keisre Herra Berlini  s. Telegramm 27. Mail. „Wallitsuse teadaandja" kulutab, meie sure ja armolise Keisre Herra Berlini linna samisest nenda: .Majestät ning Keisre Herra ja keiserlik kõrgus,  ja Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh, on omma savikutega tänna enne lõunat kello Berlini jõudnud. Raudtee howis said sured reisiad Saksama keisrist Willemast, kellel wenns kindrali munder selgas olli, ning ka kõigist keiserlikujst printsidest, Meklenburgi - Shwerim Suurhertsogist, Badeni prints Willemast, ja Würtembergi printsist Augustist ning kõigest Wenne- ja Hesseni savikutest wastowöetud ja terretud. Möllemad keisred sõitsid selle peale Wennema sadiko korterisse ja said selle tee peal rahwa hulgast römo öiskamisega terretud. Peale selle on nad wastastiko teine teisel wöeraks käinud. Täyna on keiserlik wamil Saksa keisre jures lõuna söma-aeaks, agga Home peab suur piddo söma-aeg seal ollema. Tallinnast. Wälj «rändajatest. Tallinna  seitung könneleb: Näljaaasta 5868 olli kõige omma puduste ja häddadega wägga tähhelpannemise  ja melespiddamise wäärt aasta; agga paljo ennam tähhelpannemise wäärt olli se, et rahwas omma sündimise maad mahha jättis ja kaugele Wennemale parremat õnne otsima  läks, kui koddo käes olli. Ühhe töeliko pöllastamisega watas koddune rahwas neid tagga järrele ja õlleks, kes teab, mis ärrateinud,  kui neid nende eksituse tee pealt olleksid wöinud taggast Lua; agga parrako! Newa jõe kaldal, kus laewadest wälja astusid, kaddusid 197