Perno Postimees ehk Näddalileht M 8. 1878 22"e reede 24. Feebruaril.^ aasta. Pärnu Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus 1 rubla 3S kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Kuulutuse kulud on F kopikat rida pooleks jagatud poogna külje pealt. Sisu : Shotti rahwa kuningas Robert Bruce. Omalt maalt. Pärnust: Tulekahju. Pärnumaalt: Sisse saadetud  kiri. Riiast: Ministeeriumi käsk. Peeterburgist: Qsman-pasha wabandus. Türgi söawangide aru. Raha summa haawatud söameeste hääks. Auuraha saanud. Uut raha. Odessast: Maawärisemine.  Woroneshist:  Mõrtsukat. Osurgetist: Pettus. Kars linnast: Uuendus. Politiika ringwaatus. Austriamaalt. Türgimaalt. Inglismaalt. Kreekamaalt. Jtaaliamaalt. Prantsusemaalt. Uuemad sönumed.  Kiriku  sönumed. Kwiitung. Kauba hinnad. Shotti rahwa kuningas Robert Bruce. (Üks histoorialik jutustus M. J. Eisenist.) j. Täna tahame oma auuliku lugejatele ühe kena pitkema jutu manast aealugust jutustada.  mis mitme numre sisse saab ulatama. Et nüüd söaaeg on, oleme ka ühe joast jutustuse  mälja walitsenud, nimelt Inglise ja Shottimaa wahel. Jutt alustab nenda: 1298 aasta 22. Juuli-kuu pääw oli kätte jõudnud. Lõuna pool Shottimaa! Falkirki wäljal pidi sell' pääwal merine lahing algama.  Ühel pool oli Inglise kuningas Eduard oma söameestega, kes nimetatud maad ärawöitma  tulnud, teisel pool wahwad Shottlased,  kes Isamaa eest södisiwad. Nende juhataja  oli wahwa Wallace. Praegu sõitis wiimane tulise hobuse seljas oma söameeste reade ette, kes pitka piikide ja odadega jalamehed oliwad. Kui ta silmapilgu suure Inglise söawäe paale oli waadanud, kelle raud riided pääwa paistusel läiksiwad, lõi tema tõsine nägu imelikult naeratama. Ta pööris silmi oma meeste poole, keda ta kolme pitka ridadesse oli säädinud; kui ta nende odasi nägi, mõtles ta: ..Siin on wäga raske wöitu saada. Mis wöiwad minu mehed oma odadega  raudriietega Inglastele teha?!" See mõte ja waade wältas aga ühe silmapilgu  ; pea andis ta hobusele kannussid ja kihutas edasi. Korraga pidas ta jälle kinni ja hüüdis walju häälega: ..Shotti mehed, täna peate teie seda näitama, kas selle wäärt olete, et wabaks rahwaks saate ehk mitte. Ma tahan  teid tantsu paigale wiia. Näitke wälja, kui häästi t'e tantsida mõistate." Sell' silmapilgul wärises maa. Esimesed Inglaste read tungisiwad juba nende kallale. Aga missugune laenetaw hobuste ja sõdijate