Ksjo sades tundis mees kül kõik tühja tembutamise  ollewad ja tahtis kõik järgi jätta, agga manna moride karri olli tal marsi jälle kaelas, rohhust ei olla luggu, maid mehhe fönnad,  mis senna peale pantud, need tehha sedda kõik. Seal olla üks temma söbber, kes issi ka ebbaussu tembutamist ei uskunud temmale nõu, andnud wannamoride tahtmist täita, muido woiwad nad öölda, et sa sepärrast põlle terweks  sanud, et sa neid põlle prukinud. Tembud  sanud kül tehtud, agga termis jänud tullemata,  jalg janud ikka pahhemaks. Monne möistliko sõbra manitsemise peale jänud mees uskuma, et abbi ükspäinis Jummala käes on, mis ta tohtrite rohtude läbbi jälle annab. Wist on se önnets, omma üllekohhut, et ta solapuhhujate ju rest abbt otsinud, Jummala käest andeks pallunud, on temmale unnes ööldud:  ükski wiggadus ei tulle ilma Jummala tahtmata ja temma on ka, kes woib awwitada; kes muialt abbi otsib, on Zummalast tagganenud  ja temma palle eest körwale lükkatud. Siin on nüüd pitt, mis manna Harjo Tomas Eesti rahwale on ette pannud, et nahha «öiwad, mis kasso nõiad saatwad, ehk kui paljo paggana pimmedust nende kes kes meel wallitsemas. Oh, millal saab se üsna kadduma?!  Ommalt maalt. Peruust. Räime sagi st. Räime kalla saak on, mis agga kewwade warsi pärrast jeä ärraminnikut meie rannas, püütakse, wägga mitme sugguye; kord on ta rohke, siis keskmine  ja kord üsna waene, nenda kuida Jummal  neid lasseb sia tulla. Tännawune räime saak peab, kuida ranna rahwas ütleb neil, kes «odadega randas püawad, wägga waene ollema,  agga neil kes pöörnodadega üllewel kaugel  merre peal püawad, kaunis hea ollema ja kaebawad ranna äärtsed püüdjad wägga nende peale, kes pöörnodadega püüdwad, et nad ei lasta räime kaldasse tulla; agga omm-tige tulleb immeks panna, et nad ennebtele ka sesuggusid  püüdsid es murretse näewad ommetige  wägga hästi, et teiste püüdsed paljo parremad ja saak üllewel merre peal rohkem mngkassu saatwam. Meie-kauba ajamine lähhäb priskeöte eddasi. Laews on künni kama päewani sisse tulnud ühtekokko 125 pead ja wälja on läinud 103. Pernowaalt. Körtsirööwled. Pitka näppo mehhed sigginewad meie aeal, otse kui seened soja! wihmasel suwws! ja nähhikse ka otse seddasamma mötlewad ja püüdwad, mis teised ammetnikud, se on: ommas kunstis ikka eddasi sada. Se olnud 24. Aprilil, et Kastna tallopoeg ja tallorentnik Jakob Plunt ühhe teise selle walla perremehhega Perno tulnud, omma  rendi rahha maksma. Mehhed põlle hommiko  ni warra kotto tullema sanud, et õhtuks olleksid Perno jõudnud, waid kui Audro trahteri  jure sanud, olnud öhto käes, sepärrast janud siis ka öseks senna. Kõrts on jo teekäiate öökorter. Kui omma hobbuse lomad ollid rakkest lahti wötnud, heitnud nad ka issi maggama,  ja olnud selle polest ilma murreta, et rahha kellegi kallale ei jookse, se olnud illuste westi põue taskus ja task pealt kinni õmmeldud  rahha olnud ühtekokko 111 rubla nenda olnud ta siis murreta, et se sealt wälja ei pease; agga kuida olla ta kohkunud, kui hommiko ärkades leidnud westi nöbid lahti ollewad ja kui rahha katsunud, se olnud läinud  ; task olnud noaga lahti arrutud ja rahha seest ärrawöetud; rendi ramato ja rahha kotti leidnud ta parrast kõrtsi nurgalt maast. Otse selsammal korral on ka kaks ranna meest kaevanud,  et nende rahha ärrawarrastud, ühhel 12 ja teisel 4 rubla. Kastna mehhe rahha hulkas olnud ka üks 50 rublane «M 48,701. Jggaüks wadako ette, et kui üht 50 rublast pakkütäkse, mis temmal peal ja kui üllemal seisawa nunMga rahha peusse pudub, siis tabbago ka perremeest ennast kinni ja andko kohto kätte kellele ta otsust peab andma, kust sedda rahha sanud. / Waene mehhike on nüüd päiwis, kust peab jälle rahha wötma, et rent tassutud saab?! Oh teie päewa wargad  ja liggimese omma risujaid, kuida tahhate teie ükskord Jummala kohto ees seista? Eks ta põlle ommas jonnas öölnud: et wargad ei pea Jummala riki pärrima. Kui teie pahha tss ka inmmeste ees warjul on, agga Jummala  ees on se awwalik ja temma teeb kõik sallajad asjad awwalikuks. 157