Prants u s m a a k su parlamenti kokku- Inluuise aeg ligl ja ootawad kõik sealsed mitmesugused  partrid, rt igaüks oma isetahtmP korda saata wõikS. Se partei, keS wabadust uit laia põhja peale seada soowibt, et walitsuselc palju maad üle ei jää, on üh meest parlamenti saadikuks  walitand, kes endiste mässamiste pärast eluaea peale wangikS mõistetud ja tänapääw ka wangiS on; sellest loodawad tiilipõhja leida, mis rohkemad jägu ehk ka kõiki ministreid sunniks ennast ametist lahtiwõtma, et siis oma keSkift teist asemele seada wõikS, keS ehk nende tahtmist  täidaksid. Ka koolide pärast saab suur waidlemine olema; mitmed patrid tahawad koolisi täieste kiriku ülewaatamise alt lahti teha, mõned ka nenda, et usuõpetus koolidest koguni peab kaduma. Katoliigi - tunnistuse maades ei pea ülemad ja alamad parteid ennast mitte üksi Jumalasõna kuulutajaks ja Jumalateenistuse  tallitajaks, et tunnista ennast ka täielt riigi -alamaks, toowad oma käsud ja seadused Roomast ja sellest sigib siis üks ise riik riikis, mis tihti kül selle wastane on. Sellest tõusewad  ka need tülid, mis riigiwalitsused kiriklasega  peawad pidama. Inglismaal on ikka weel tööd kül sõdadega  Afganistanis ja Afrikamaal Kasfre rahwaga,  ehk kül Afganistani uus walitseja Jakub- Kaan rahu peab palunud olema, ja ka Kaffri rahwa wastu asjad wiimsel aeal mõnusamast käiwad kui hakatuses. Lubatakse ka sõea lõpetuse  eest hoolt kanda, niipea kui Inglismaa koloniid  Afrikas kaitsenud kül peetakse ja söeariistade  ehk sõeawäe au korra peale seatud on, mis esimeste juhtumiste läbi wähe oli roostetama  läinud. Itaalia maal on wana Garibaldi oma igawa Kaprera saare pealt Roomas käinud. Wana mees, keS omal aeal Itaalia riigi ühendust  rohkemast jäoft korda saatis, kelle südamest aga tüli himu kaduda et taha, sai kuningast suure auga waõta wvetud, laskis ennast aga siiski segaSpeade seltskonnast tarwitada, oma nime ühe kuulutuse alla panema, mis rahuga kokku ei mahu. Riigi walitsuse poolest on nüüd kindral Türr, endine Garibaldi alam sõewäeS,  temale kirja saatnud, mis suure aupakkumisega  wanakesele tema endist sõnu ja tõutust meele tuletab, aga kõige austuse wahelt ikka seda ühte wälja paista laseb: /Ära sunni meid. sinu endist suurt tööd unustama!" Kahju, et se muidu tõeste suur ja auS mees noorelpslwel  niipalju õpind ei ole, et kõik mõtted ia tahtmised kindla põhja peale seatud oleksid Kahju aga weel rohkem, et Itaalia maal Ristiusust  üks ilmalik walitsuse riik on teha tahetud, mis rahwa kõige paremad pojad usust nenda wöerutab, et selle sees seda kindlad põhja ei leia, mis muidu ka wähemalt õpetnd rahwale tugemaks seisu-pinnaks saab. Balkani poolsaares käiwad asjad oma etteseatud korda mööda nüüd juba mõnusamalt edasi. Weneriigi ustaw ja sõnakas walitsus püab igapidi Berlini lepingud täieste pidada. Meie sõeawägi on 3. selle kuu pääwal oma tagasitulemist Jda-Ruumelia maalt alustand ja toimendused söeawäe tagasikutsumiseks Bulgaria maalt on käsile wõetud. Meie Keisri poolest on Bulgaria ja Jda-Ruumelia rahwale manitsuse  kirjad saadetud, ennast tehtud seaduste järel ausast ülespidada ja rahu sees oma wabadust,  mis Welle mäe ja mere läbi neile wõi- detud, kasulikuks edenduse tööks tarwitada. Nendest kirjadest on sultanile kindral Obrutshewi läbi teadust antud. Selle aea sees on uus Bulgaria riik prinz Battenbergi oma würstiks walitand ja kõik Euroopa riigid, mille osawõtmise  all Berlini leping tehtud sai, on ennast sellega rahul tunnistand. Prinz Aleksander Battenberg on meie Keisri Proua weuna poeg, kes ühe kõrgest sugust Wene keiserlik koda-preiliga  abielus on, kelle lapsed aga sellepärast walitseja sugude koda-seaduse järel mitte isa uime ei kanna, kus juures need seadused päriwad,  et ka ema walitseja sugust sündind peab olema. Sellegi pärast on prinz Battenberg meie Keisrist, tema tuntud waba meele järel, ikka kui armas pereliige wastawõetud. Oma õnne ja Wene wäe wahwuse läbi, kelle keskiS ka ise wahwaste wvitlemas oli, on nüüd se noor prinz walitseja sugude sekka tõusnud. Esiteks  läheb noor würft meie Keisri juure Liwadia,  seal wõtab Bulgaria saadikud wasta ja läheb siis Konstantinopli kaudu oma riiki. Üe riigi põhjus-seadused on tehtud, rajad pea kõik öiendud ja kinuitud. Nenda on ka Jda-Nuumelia  maaga, mis kül nime poolest Türgi ülemwalitsuse  alla jääb, aga oma seadusega ja kuberneriga,  kes Ristiusku peab olema, ikka wie aasta peale walitud ja kinuitud saab, ilma et teda selle aea sees ametist wõiks lahtiteha. Esimene  kuberner on Aleko pasha, Bulgaria rahwa sugust. Tülitsemised Greka riigi ja Türgi riigi raja-ueudamise pärast, mis wäga Türklaste  meeltwasta on, peawad ka waikimas ja töö mõnusama joone peale jõudnud olema. Egüptusemaa kuninga asemik, keda kediiwe nimetakse, oli pea Inglismaaga ja Prantsusmaaga riidu saamas. Alalise rahapuuduse  pärast, mida kediiwel omal koduste asjade  tarwis kulub, olid wõla intressid sagedast maksmata jäänud. Võlapaberid on aga rohkemalt  jäolt Inglismaa ja Prantsusmaa alamate taskuS, ja saadeti sellepärast neist riikidest igaltpoolt  üks usumees Egüptuse ministeriumi sekka. Se aga ajaS Egüptlaste, ehk nende kes seal walitsemas on, rahwause harjaksed püsti. Kediiwe  oli nüüd teraselt aega tähele pannud, kus Inglismaal oma ülemere kolonüdes ja Prantsusmaal  oma kodu tegemist kül oli ja wiskas wõerad nõumehed sõbralikult wälja. Esiteks oli siinpool Keskmaa merd kära suur, ähwardati sultani läbi, kelle asemik ja alam kediiwe on, teda aujärje pealt mahalükata lasta. Aga kediiwe  oli niisama haledad, kui ka kõlisewad palwekirjad mitmes kottis Konstantinopli saatnud  ja need lemmad seal ikka lahtist körwa ja lahked wastawõtmist. Leiti siis kül siinpool, et ilma salpetri haisuta wastane waim kediiwest ei lahku ja tehti lepitust, kui kediiwe tõotand oli, edaspidi ilma wõera nõumeesteta oma kohust ausaste täita. Peale seda wahiwad Inglismaa ja Prantsusmaa just Asuka põhjapoolse ranna, muidugi siis ka Egüptusemaa pärast ikka altkulmu  üksteise peale. Lvune - A m eri ka maal on Chili (saab wäljaräägitud Tshili), Boliiwia ja Peeru riikide wahel jälle ükskord natuke tüli ja sõda. Saksamaa  walitsus on oma söealaewa „ Hansale" käsku aunud, ennast seal ligemale asuda, et kui tarwis, riigi alamaid ja nende wara kaitseda wõiks. Ikka on aga ka kaupmeestele nõu antud,  oma wara aegsast ise jõudumööda kõrwale wia, et sesuguse nödrawalitsusega maal ial us- knda ei wõi, kas alamad wMsvse Wku kuulawad  wõi nutte. Jutu leht. Kuida Amerika maal põllu tööd tehakse. Kui ka homiku pool Amerika riikides, kirjutab üks zeitung, maakohad enamiõte weiked on. siis on ikka mõned ka suured ja laiad kltl. Kuida sesugused suured kohad haritud ja peetud saamad,  seda on alamal näha. Michael Süttivani  maakoht Illinoisi riikis on 40.000 akred, se on 16,200 dessätiui suur. Põllumaad on seal meie aru järel ligi 4400 dessätini, se on ühes tükkis, põesas-aid (hekke) on ümber, mida suure, härgest weetud kääridega piiratakse. Mölemis  otsas on laudad, et härjad ikka tööpaiga ligal oleks; kõik saab harjadega küntud. Üksi Türgi nisu saab seal külwatud, ja seda iga aasta. Selle wilja warred on 10 jalga kõrged, igaühe otsas on kaks ehk kolm pead, need on waheft üks jalg pilkad. Wilja saab sealt meie aru järel 1,368,000 tshetwerti, ehk 22 suurt laewatäit. Kui wili nenda kui meie maal peaks korjatud ja puhastad saama, siis oleks terme sõeawägi töömehi tarwis wedamiseks mitmed tuhanded wankred ja niipalju käsi, et seda kulu kanda ei jõuaks. Et aga wiljakoristamine maksuta toimetud saaks, on mõistlik omanik teist teed leidnud. Sel aeal kui wili kaswab ja küpseb, lähemad kauplejad Tehjase maale ja ostawad seal suured härge karjad, mis selle maa laia lagedate peal kui pooled metsa-loomad kaswatud saamad. Neid lahja loomi juhiwad ratsasõitjad karjatsed pitkamesi edasi ja söödetakse  tee peal metsades ja nurmedes. Karjad jõuawad koju, kui wili küpseks saamas on ja saadetakse üksikus jäokondes põllule, mis selle tarwis aedadega mitmesse jäosse piiratud on; iga jäo peal on jootmise tarwis kaewud ehk tiigid tehtud. On wili ühe põllu-jäo peal söödetud  , ehk ka wilja pead aga mahatallatud, siis saadetakse härjakari teise jäosse ja esimese peale aetakse seakarjad, kes ülejäänud wiljapead söömad. Sigade järel tulewad kalkuni - karjad ja nuumawad ennast iwadega, mis härgadest ja sigadest ülejäiwad. Nenda tulewad üksteise järel kolmed isesugn looma-karjad wiljapvllule, nuumawad ennast, rammutawad maad ja kannawad  ennast wiimaks ise turule. Kellel jõudu kül on, suuri härja-karjast korraga osta, sellel wvib sesugune wiljakoristamine kül meelejärel olla, mille juures leikuse- puhastamise- ja wedamise  kulud maha jääwad. Tehjase maal wöib loojukse kaswatamine kerge ja käsuline kül olla. Üks maaomanik King, on sügisel 1876 ühe 30,000 pead suure härjakarja müünud, mida 700 ratsasõitjad karjast saatmas olid ja mis turu peal lahjalt meie maa aru järel umbes  480 tuhat rubla maksid. Nalja jutukesed. Wangihoonest. Wang: Mis koeratoit se on? Ülewaataj a: Selle pärast oled ka wangis.  Rohkem raha kelmide jaoks ei ole. Wang: Kelmid? Ütelge oma kuningale, kui tema oma kelmist ausast ei jõua toita, stis ärgu pidagu neid. Tähele panna. Sm MMMMM mtmkll hiMllga Tallinnas, Wotdemar lerverg'i wiinakeldriS, suure turm ääres waekoja  taga. kuS suur wiinamaria kobar kojaukse peal ripub, saamad kõiksugu  peened wiinad, palsam, puhastub ja toppett wiin äramüüdud. Kaup on hea ja hind odaw. Teadaandmised. Wäga ljeat saizazaho, rosina ja korindi marju, jahwrani, kardemomi  ja kõiksugu wirtspoe kaupa müün mina käige odawama hinnaga. J. Kophelm, Aptikre uulitsal Nr. 7. Düisa heal tMM mis seeni ajani 50 kop. nael maksis, müün mina nüüd 45 kop. nael. Z. Kophelm, Aptikre uulitsal Nr. 7. Heaid ja odawaid Mmivarj» Mhmamarju on minu juures saada. H. Katzmann, Kinga uulitsas omas majas.