Peterburgist. Kingitus» Seitung .Wallitsuse teadaandja" teab könneleda, et Keisre Herra ja Proua, selle römo parrast, et Jummal nende minniat, Suurwürstinat Tsesarewnat, temma raske mahhasamise tunnil awwitanud ning õnnelikult nore Suurwürstiga  mahha aidanud, Peterburgi waeste-laste, mannade, waeste ja poddurate heaks 3000 rubla kinkinud, mis üllema kurateri läbbi neile peab ärrajaggatud sama. Wanna pa b berra hhade ü mberwahhetuse  termin on, kuida «Wallitsuse teadaandja" läbbi teada antakse, kinnitub. Keisre Herra on ministerkomite ettepannemise peale kõigekõrgemalt käsknud, et manna modi pabber-rahhad ehk kredit-pilletid, ühhe aasta aea sees, se on 5. Julist 1871 künni 1. Juli ku päewani 1872, peawad ude wasto ümberwahhetud  sama. Meseni makond, Arhangeli kubbermangus, Polamaa, nenda kui Siberi, Turkestani ja Tra ns ka u kasta rahwale on poolteise  aastane termin antud. Nüüd wadako iggaüks ette, et ta omma rahhade ümberwahhetusega  hiljaks ei jae, sest parrast selle termini  löppetust ei wöeta neid mitte ennam wasto; hoidko siis iggaüks kahjo eest. Se aaLtase lõikuse lotusest, kellest Peterburgi teada antud, könneleb seitung «Nord. Pr." nenda: „Talliwilja orras on Tula kubbermangus iggal pool ütlemata kenna, agga Woroneshi, Harkowi, Rostowi ja Uw.a kubbermangudes wägga hea ning Oreli, Sa'  ratowi, Shwalinskis, Nowotsherkaskis, Taganrogis  ja Odessa ümberkaudo, kaunis kenna ja Bessarabias keskmine. - Põhja polises Kiewi kubbermangus, on orras lumme alt terme ja hea wälja tulnud; Wilna ja Kownõ kubbermangudes, ei olnud ka laita, olli illus ja haljas. Kaukasuses lodab rahwas üht wägga rohket lõikust ni hästi pöllo- kui puwilja  polest samad. Märtsi kuul ei olle puud meel öides olnud, mis pärrast siis külm pudele  ei olle kahjo teinud. Täshkentist antakse teada, et wilja sagi lotus seal iggal pool wägga hea olla; Detsembri ja Januari kuul olla wägga rohkeste lund mahha tulnud, mis seal üks wägga arruldane assi on ja Webruari kuust sadik saeab igga kahhe ja kolme päewa takka wihma. Kersoni kub- bermango pöhjapolisest küljest tullewad wägga kurwad sönnumed, mis 22. Aprillil kirjutud: Rängad wihma saod kelawad pöldo harrimast ja külli teggemast. Talliwilli ja nimmelt nissud,  ollid talli hakkatuses wägga kennad; agga nüüd koggoniste kaddund. Jelisawetgrodis saddas neil päiwil rängaste rahhet ja Odessas  olnud 30. Aprillil kange külm, mis mönne nõdra taemekese kaela-lu murdnud. Olonetsa kubbermangus, on us minnewa süggise rukki orrase nenda ärrasönud, et senna middagi ei olle järrele janud. Praego arwatakse sedda kahjo, mis us sealatse rahwale teinud, 773? tsetwerti wilja, mis rahha järrele 245,979 rubla wälja teeb. Siin meie jures on paiguti  seddasamma olnud, et us rukki orrase ni ärrasönud, et senna liblekest ei olle järrele jänud; neil ei. olle siis se aasta rukki lõikusega teggemist. Essimene mürristamine, mis issiennesest  walli ei olle olnud, on 3. Mail, enne lõunat kello 11, põhja hommiko pool kuuldud. Jlmuke olnud, ehk kül päike pissut pilwede takka ennast näidanud, kaunis soe ja saggedad wihma ood läinud ülle linna ning Newa jöggi täis alla minnewat jeäd, mis Nikolai silla jures  kül mõnda kord katsunud seisatama jäda, agga walli wee oog röhhunud tubliste peale, et jälle eddasi läinud. Weikesed auro padid mis seal muido rohkeste* nähha, ollid sel päewal  warjo paikadesse puggenud. Rahwas, mis Wiburgi ja Peterburgi pool külges ellab tunneb sedda pudust, et neil mitte kindlat silda jõe peal ei olle, mis nad agga weikese kulluga ei woi sada. Odessast. Politsei lik keeldus. Odessa politseimeister on, kuida seadlane seitud  könneleb, köwwaste ärrakeelnud, et pühhapäiwil  ja sure! pühhil jummalatenistuse aea! koggoniste ei tohhi kõrtsides ei wina egga muud kanget jomaaega müdud sada. Ka muil päiwil seaduse ramaro 328 paragrahwi peale toetades, ei töhhi kõrtsid hommiko enne kello seitset lahti tehtud sada ja öhto parrast kello ühteteistkümmend ennam lahti olla. Pühhapäiwil  ja surel pühhil wöiwad agga alles lõuna kello kaksteistkümmend lahti tehtud sada. Kido wäärt õlleks, kui meie linna ja ma po- 181