210 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 19. Junil 1873. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm. Kõige Mema Keisri poolt kinnitub Tallinna kauba pank ja tennna abbipank Peruus. Põhjus kaptal rubla. Meie tallitus ja töö on issiärranis ni paljo kui wöimalik rahha ja wekslite asjo toimetada ja nimmelt: 1) Jggasuggu krono pabberid, aksisid, wöllakirjasid ja muid hinnawärilesi pabberid müa ja osta. 2) Rahha laeno peale anda ja nimmelt rahhapabberite ja kaubade wasto, mis pandiks antakse. 3) Wekslite ostmine ja mümine ehk ka wäljamaksmine. 4) Rahhade ja rahha pabberite üllalboidmine ja wallitsemine, mis, olgo et igga innimene issi, ehk kohtud, kinnitub seltsid ehk awwalikud allustused ja kassad meie kätte hoida andwad ja wastab pank kõige omma warraga selle eest, et ei tulli egga marga näppud andjatele kahjo ei sa teggema. 5) Eddasi käidama rehnungi peale rahha wastowötta, mis eest 4 protsenti maksetakse. 6) Wöttab pank nimmetud ja nimmetomata aea peale rahhasid wasto ja niaksetakse intressisid ni paljo kui aeg wälja kannad. Need tunniskirjad, mis pank sissemaksetud rahhade peale annab,  woiwad igga summa peale, mis ülle 100 rubla, sissemaksja nimme peale ehk ilma nimmeta  antud sada ja kõik kohtud, awwalikud allustused ja kassad woiwad neid, ka kaptali põhjuseks  prukida. Panga tähtede wasto sissemaksetud rahhade intressid on eest otsa nenda kinnitub: Panga tähhe eest Int. aastas prots., se on 1 kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. k aastas 422/109 prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. aastas prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. v kouponsidega ja iggal aeal prii seisan? 6 ku üllesütlemisega 5 protsenti  aastas. (Pangatäht Cl, mis ühbe aasta ehk pikkema aea peale antud, kaunad G protsenti aastas.) Meie tähhendame sia jure, et üllemal nimmetud panga tähhed, prii meestele issiärranis wägga hästi seiso kaptaliks kölbawad, sest etmende jures ialgi kahjo karta põlle ja pank ennesele kohhuseks  teinud, sedda kaptali, mis peale se täht antud, täieste wäljamaksa. Lähhäb üks sesuggune tunniskirri  kaddunuks, ehk pölleb se ärra, ehk et ta perremees, ylgo mis taht wisil temmast peaks ilma jäema, kui se agga temma nimme peale kirjutud, ei sada kaptali egga intressidele kahjo, waid se saab ta sowimise peale kue ku aea järrele surmatud ehk kirjast mahha kustutud ja pank annab temmale selle assemele jälle ue tunniskirja sellesamma summa peale, mis peale teine olli kirjutud. On kellegi! Peterburgi, Moskwa Riga, ja mönne mu suremasse kohta Wennerikis ehk Wöeralmaal  rahha maksa, siis maksko sedda sia sisse ja meie anname kirja ja se rahha saab seal wäljamaksetud.  Otse nendasamma maksame meie ka kouponsid, nihästi omma- kui wäljama krono ja raudteede laeno pabberite ning ka pantpriwide eest, enne kui nende aeg täis sanud, wälja. Tallinna kauba pank Trükkitud koggukollna-rullid kõige uema kubbermango wallitsusest antud eeskirja järrele, pöigite ärrajoonistatud on allati malmis W» Bvrmi Lrükkimaeas Pernus. Hästi kuiwatud Saarema rukkid on sanud ja müüb oddawalt Pernus W. L. Sternberg. 2 Üks nmstjas-pruun märra hobbune, 11 aastat manna, on 27. Junil Üllejöe koplest ärrakaddunud. Kes sedda hobbust leiab, pallutakse politsei -kohto peale wia, kus tal head waewapalka maksetakse. 1 Haawlid M 0 künni 12 on jälle sada Pernus Heinr. Pulsi kauba podis. i Keige parremaid Steiennarki köwweraid posthorni wikkatisi kuld kirjadega ja ilma kirjadeta, wägga häid luisk-köwwasid  ja sirp isi müüb oddawalt Pernus Heinr. Puls. 2 Mihkel Sarrapik, Sauga sures mõisas, juhhatab,  kust heinamaid woib numa peale ja ka nelli head linna massinad woib osta sada. 1