ülleswöetud assi, egga koggonlste mitte ennam üks uus ja uemal seal ülleöwoetud pruuk, neid piddada; ta on wist otse nisamma wanna, kui innimese suggu, mis maa peal ligub, ellad ja kõnnib. Ni kaugele, kui wannad ajaramatud  ullatawad, leiame meie, et messilinnud, kui innimeste seltsimehhed ja saatjad nende ella tee peal olnud, kes nende ussinust ja tööteggemist  omma kassuks prukinud. Kui kõrges auus messilinnud jubba wannal aeal olnud, sest annawad wannad kirjad tunnistust, kui loeme, kuida Kreeka-, Jtalia- ja weel teistes maades paljo pöllomehhi ja pöllopiddajaid, saggedaste ka sured mõisad, aina üksi messilindude  kaswatamise ja piddamisega omma üllespiddamist  murretsenud ehk watame ühhe teise asja peale, kust weel selgem näeme, kui kalli hinna sisse messilindude piddamine tõusnud, et Korsika saare rahwas, aastas 2VV tuhhat naela wahha Roma linna, kui maksu piddand maksma ja weike Utti ka üksi 20 tuhhat messipuud  piddanud. Woime arwata, et Egiptuse maa loomise aeal, jubba messtlinnude maakonnaks  lodud ja need linnukesed seal kõige esmalt, kui tarwitawad ja kassulikud ellajad ärratuntud.  Ka Saksamaa messilindude kaswatamisest  on ni kohhe jut, kui saksa nimmi aearamatus  kohta ja asset leidnud, mis agga sellega,  kui risti usk maa peal laiale laggunenud, ka ühtlase suremaks ja rohkemaks kaswanud, mis läbbi kirriko sisse tullik tõusnud ja kindel olnud. Kirriklikud ja politiiklikud asjad ning rahwa eddasi samine tarkuse teel, kuida se keskmise  aea wannaduse löppetuses hakkas eddasi nihkuma, on messilindude kaswatamist nago ennese alla röhhunud ja nenda siis aega möda nago arrakadduma hakkanud. Suhkro pilliroo  ja naereste laiale laggunemiie, metsade wahhendamise ja ellajate karjade süvendamise labbi, mis karjamaade peal maade harrimise parrast petud ja üllepea kuida pölloharrimist hakkatud prukima, agga kõige ennamiste ja issiärralikult suur tundmise pudus, kuida neid weikesi karruse pükste mehhi üllespassida ja nendega ümber käia, on nende wähhenemise ja kaddumise pöhhi ja hakkatus. Agga ommetige  on ja jaeb se tõeks, et messilindude kaswatamine  ja piddamine ühhe perremehhe kulla kaewandus on, mis omma annete polest ial ei wähhene egga Zrm kuiwa, nago üks hea hallikas,  mis allati head ja kossutawat wet annab,  ni pea agga, kui temma eddasi ehhituse tarbeks tarwiline tarkus ja asja tundmine ommast  käest wötta on, paljo parrem eddasi lähhäb.  Selle asja raskust arratundes, on 1845 aastast sadik, Saksamaal kaunis rohkeste mehhi nöu kokko heitnud ja ühte seltsi lönud, et asja süggawamine läbbi katsuda ja põhjani tuderida,  kuida sedda ni süggawässe mahha langenud  ja nago maa pealt ärrakaddunud messtlindude  kaswatamist ja piddamist jälle ühhe kõrgema pulga peale, ja kassuliko ollemise sisse tööta, otse kuida se mannal aeal rahwa ollemisele  sureks kassuks ja kossumiseks ilmaliko warra polest olnud. Se püüdmine ja ettewötmine  ning tuderimine ei jänud ka mitte ilma kassuta, pealgi meel, mitte ilma õitsema ja sure kassuta. Omma tuderimise tee peal on nemmad  meel wägga tarka ja põhjani tuttawat lomuse tundjat meest leidnud, kes üht wägga ellawliko ossa nende tööst wötnud ja nendega ühhes pitkad tee reisid ettewötnud, et sedda ennam  kuulsa messilindude kaswatajatega kokko sada ja nende käest süggawamat ja suremat tarkust  tullewase ettewötmise peale kogguda. Nenda on siis se paks katte, mis tuhhanded aastad, messilindude ollemise, nende suggu ja muidliko asjade ning kassude ülle seisis, täieste ärrawöetud  ja täielik tarkus päewa ette todud, ja se läbbi üks kindel pöhhi ning allus ja tarkuse ning tundmise pöhhi seätud. Selle ue tundmise issa on Shlesigimaalt, Karlsmarki koggoduse öppetaja  Tsiertson; temma on Üht messipuud wälja arwanud ning wälja möttelnud, kust igga kärg kergeste woib wälja wöetud ja jälle taggasi pantud sada ja woib nenda omma tudirimisega  ta kõige sallalikuma messilinno wärktuppa minna ja sedda läbbi wadata. Temma issi ja temma öppipoisid on wastoräkimata asjo awwalikuks teinud, et üks maaharrimise mõdus ja pruuk suremat kasso ei woi sata, egga sada ka mitte, kui tarkuse teel messilindude kaswatamine  ja piddamine, mis kõige suremaid protsentisi  kandwad, ja perremeest ta maea piddamises  kossutab. Seläbbi sawad pissukesid maamehhed nago össitud ja ärritud messipuid assutama ja nende kassuga ennast kossutama, mis neil ilma surema waewata tasko jookseb, 212