Perno Postimees ehk Näddalileht 53. tj!7s RS^es neljapäew 29. Augustil.^ aastn. Perno Postimees tulleb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapäewal parrast  lõunat. Hind on Pernus 1 rubla 3V kopp. ja postirahhaga 1 rubla Sv kopp. Ses lehhes seisab: Marshal Bazaine wangi koht ja Lemma pöggenemine. I. Ommalt maalt: Permist: Kirriko  aea pühha. Jssiennese tapmisest. Wargate pessa leitud. Riast: Wälja pandud laps. Kahjo pilkse läbbi. Peterburgist: Turnimisest ja püssi laskmisest. Pahhad tembud raudteede peal. Wäljamaa küllalised. — Kallameeste abbikassa. Suurwürsti laulatus. Rübinskist: Maeade pölletaja. Wöeralt maalt: Saksamaalt,  Berlinift: Würst Bismark, marsha! Bazaine. Austriamaalt: Wee-töusust. Jtaliamaalt: Rahwa mässamisest.  Bazaine pöggenemiseft. Prantsusemaalt: Baieri kunnwgas. Inglismaalt: Preisi küllalised.  Intressi  pabberid. Marssal Bazaine wangi koht ja temma põggenemine I. Kölni seitung arwab ennast selgsste teadwad,  kuida Marshal Bazaine wangi koht olnud  ja mil kombel ta sealt ärrapöggenenud. Tahhame siis kuulda, kuida luggu olnud: Kes maakaardiga tuttaw, sellel põlle se teadmata,  kus Nitsa lin Jtaliamaal merre vandas seisab ja sealt umbes 30 wersta wasto lõuna õhtut, seisab omma kenna kohha ja terme kiima ehk luhwti polest kulus lin „Kannes"; wasto hommikud, saab ta ühhe laggeda saare, kap Kroisette ja süggawasse maa sisse minnewa  merre lahhe läbbi, mis üks neist kõige parremaist  saddamatest sureö Wahhemerres on, lahhutud. Selle lahhe ja Kroisette ees, umbes  arwata, na poolteist wersta, seisab Lerinsi saar ja seal lähhedal sante Margarethe saar, omma 80 j alla kõrguse järso kiwwi seinaga. Sellel vn wagga paljo weikesi merre lahhesid ja üks saddam ning wasto hommikut wagga kenna mets. Sedda saart ümber moeta olla ta umbes 7 wersta. Ennemuiste, paggana rahwa aeal, on neil seal nende jummal Lero ellanud, kus neil ka omma tempel olnud. Nüüd paistab agga sealt kenna kirrik, mis jubba omma wannaduse polest meist möllematest  kaugel mödaö on, sest et se jubba eösimesel  aastail, mil risti usk senna maale tulnud, ehhitatud sanud. Seal ellasid mungad, kenna lummala loduse sees, kaugel teistest innimestest,  rahhus, ja wöisid keetmata omma tallitust  lähhemais kloostrites toimetada; kardinal Richelien ajas neid agga sealt ärra ja hakkas selle saare põhjapoolist külge kindluste ja pattareide  läbbi kindlaks teggema. Aastal 1635 olli Hispaanlastel õnneks, sedda saart omma kätte wöita, agga said kahhe aasta pärrast sealt jälle ärraaetud ja wälja peksetud. Pärrast,  se olli aastal 1746, ajasid Austrialased Prantslased sealt jälle wälja ja wötsiv sedda