Perno Postimees ehk Näddalileht V CV VEH WTZFM» I«»ez neljapäew 12. Oktobril.^ aasta. GeS lehheS feifiib: Lõuna Arabiamaa würstid ja printsid. -- Ommalt maalt: Pernust: Weikesest reisist. Pöllomeeste selts. Pernomaalt: Tullekabjust. Riast: Pärris madest. —Tallinnast: Wilja sagist. Peterburgist: Keisre Herra reisist. Suurwürsti reisist. Kiewist: Jmmclik warguse himmo. Wassilsurskist: Lühhike rööm. Siberimaalt: Ellajate katko többest. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Kes peab aujärje pärrima?  Karlsruhest:  Hirmus töö. Prantsusemaalt: Kuida töö nenda palk. Jtaliamaalt: Wanna paawst. Wesuw.  Kardinal  ja paawst. Inglismaalt: Türklased ja Montenegrased. Uemad sönnumed. Kirja wastused. Lönna Arabiamaa vürstid ja printsid. 11. Kes slli nüüd se, kelle peale mo silmad kõige esmalt läksid? Se olli Sultan issi. Se suur aunimme kandja mees olli ühhest Jnlise wodist, mis seal toas seisis, padjad pörmandale  mahha wissata lasknud ja senna peale mahha heitnud, olli seal kui worst pikkali maas, suggugi nenda, kui üks suur aunimme kandja würst. Kuida wisi ta seal maas seisis, jägo nimmetamata, waid ütleme agga nipaljo: olli nattuke rummal pealt wadata. Kuida ööldi. Ma ta mitte oige terwe ja sepärrast ei wöida ta mitte ülles Lõusta. Ma pallusin tedda rahhulikult omma asseme peale jada , egga minno parrast mitte üttestöusta, miska ta wägga hästi rahhul olli. Wannaduse polest wois arwata, et ta umbes 50 aastane mees olli, agga kaunis halli peaga ja pakso kehhaga;  rided olgo räkimata. Temma körwas olli teine madrats maas ja selle peal olli teine pikkali, üsna essimese parimees, nenda ühte näggo, nago olleksid nad wennaksed ja kuida parrast kuulsin olli ta Sultani järgmine wend, prints Mohamed, kes allati temma liggi sõidab.  Nende ümber kuus noort printsi, nende möllemate poead ja nende ümber jälle ministrid, nõuandjad, söa üllemad ja muud sellesarnatsed mehhed ja ukse jures nokkutasid umbes 20 soldatid ja kõik nende innimeste kohta arwata, ühhe pissukese rumi sees, kus tubbane luhwt hinge-haiso läbbi kaunis paksuks olli läinud. Miksparrast ei olnud sesuggune innimeste hulk ennesele suremat tubba laagre platsiks wallitsenud? Wist häbbeneb Araablane Eüropa tolidest, sohwadest ja muust meublidest, mis tubbades petakse. Araablane armastab, kas selliti woi külleti pörmandal maas seista; tahhab  ta wshhest pehmemat asset, siis tõmbab ennesele madratse külje alla; asse malmis, ja midda pimmedam tubba, sedda parrem jä armsam.  Nored printsid ollid omma näo ja jumme polest just kui issade suust wälja puggenud,  agga meel mitte ni pakso kehhaga, issiärranis  üks neist olli prisk pois, alles umbes 17 aastat manna, agga jubba täie mehhe pikkune  ja jämmedune; muido üsna lahke näo-