98 Sensuri polesi lubbatud. Rigas. 11. Märtsil. 1874. —Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm KHiM, nllema Keisre psvtt VnlMnd / Tallinna kauba pank ja temma" / '^ abbipank Peruus. Pöh j uskapt a l r u b l a. Meie tallitus ja töö on issiävrcmis ni paljo kui wöimalik rahha ja wekslite asjo toimetada ja nimmelt: / / 1) Jggasnggu krono pabberid, aksisid, wöllakirjasid ja muid hinuawärilesi pabberid müa ja osta. J) Rahha laena peale anda ja ninlmelt rahhapabberite ja kaubäde wasto, mis pandiks antakse. 3) Wekslite ostmine ja mumme ehk ka wäljamaksmine. 4) Rahhade ja rahha pabberite üllalboidmine ja wallitsemine, mis, olgo et igga inuimene issi, eht kohtud, kinnitud seltsid ehk awwalikud allustused ja kassad meie kätte hoida andwad ja wastad pank kõige onuna warraga selle eest, et ei tulli egga marga näppud andjatele kahjo ei sa teggema. 5) Eddasi käidama rehnungi peale rahha wastowötta, mis eest 4 protsenti maksetakse. 6) Wöttab pank nimmetud ja nimmetamata aea peale rahhasid wasto ja maksetakse intressisid ni paljo kui aeg mälja kannab- Need tunniskirjad, mis pank sissemaksetud rahhade peale annab,  woiwad igga summa peale, mis ülle 100 rubla, sissemaksja nimme peale M ilma nimmeta  antud sada ja kõik kohtud, awwalikud allustused ja kassad woiwad neid, ka kaptali põhjuseks  prukida. Pauga tähtede wasto sissemaksetud rahhade intressid on eest otsa nenda kinnitud: Panga tähhe eest Int. aastas prots., se on 1 kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. k aastas prots., se on 12/10 kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tphhe eest M. 0 aastas prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. 0 kouponsidega ja iggal aeal prii seisam 6 ku üllesütlemisega 5 protsenti  aastas. " (Pangatäht S It. O, mis ühbe aasta ehk pikkema aea peale antud, kannab L protsenti aastas.) ' / . Meie tähhendame sia jure, et üllemal nimmetud pauga tähhed, prii meestele issiärrauis wägga hästi seiso kaptaliks kölbamad, sest et nende jures ialgi kahjo karta põlle ja pank ennesele kohhuseks  teinud, sedda kaptali, mis peale se täht antud, täieste mäljaumksa. Lähhäb üks sesuggune tunniskirri  kaddunuks, ehk põlled se ärra, ehk et La perremees, olgo mis taht misil Lemmast peaks ilma jäema, kui se agga Lemma nimme peale kirjutud, ei sada kaptali egga intressidele kahjo, maid se saab ta somimise peale kue ku aea järrele surmatud ehk kirjast mahha kustutud ja pank annab Lemmale selle assemele jälle ue tunniskirja sellesamma summa peale, mis peale teine olli kirjutud. On kellegi! Peterburgi, Mõskma Niga, ja mönne mu suremasse kohta Wennerikis ehk Wöeralmaal  rahha maksa, siis maksko sedda sia sisse ja meie anname kirja ja se rahha saab seal wäljamaksetud.  Otse uendasamma maksame meie ka kouponsid, nihüsti omma- kui mäljama krono ja raudteede laeno pabberite ning kä pünipriwide eest, enne kui nende aeg täis sauud, mälja. Tallinna kauba pank^ Et eddespiddi mitte pahhandust ei saaks tullema, sepärrast tunnen minna, kui sure silla rentnik ja õiguslik silla rahha waStowötja, tarwis ollewad seläbbi teada anda, et se minno kohhus ei olle, siin ümberkaudo ollewa koggokonna sillulesi ja postimona weddajaid ilma maksuta eddasi ja taggafi ülle sure silla sõita ehk padiga ülle käia laska maid peawad, otse nendasammoü, kui kõik teised, taksi järrele omma  üllesöitmise eest silla rahha maksma. Peruus 16. Märtsil 1874. C. F. Schmidt. Perno sure silla rentnik. « Tarwitakse übt tublit ja holast aja poissi. Lähhemat  teadust annab Peruus köster Lorenzsonn. Al>äma mõisa parralt kalla püüdmise loom mer- on rendi peale sada. i Eestimaa!, Keltsi mõisas, Hapsalo lähhedal, on kolm täit tallokohta Jürri päewast kas rendi peale sada ehk pärriseks osta. s Häid rukki jahhu 2 rubla 50 kopp. wak, on müa Peruus, kauba maea Hans Diedrich Schmidti ölli weske peal. s Head tamme puust wadid, raud witsadega, 18—?<> wedro sured, on sada Pernus J. B. Spechti jures. z Pühha päewal, 24. Märtsil, saab Kailaste walla laulo koor, Pernus pürjerklubbi saalis, leiwa puduliste heaks Wennemaal, üht kontserti andma; mis seläbbi teada antakse. ,