wälja, siis ei wstta ta ial ennam, kui üks ehk kaks adjutanti liggi , tener tagga ja üks eessõitja.  lal ei lasse ta kohkem, kui kaks hobbust tõlla ette panna jg temma pruuk on ikka lahtises  tõldas sõita. Hommiko on ta warra üllal. Essimesel hommikul olla ta kelld 7 jubba priistiko küssinud, mis peale ta maea tallitaja wastanud: temma olla arwanud, et kunninglik  majes ta t omma seisuse järvele kello 11 ehk KA aeal priistiko sööb, selle peale olla kunningas  Amadeus ühhe adjutantiga ..Hotel de Päris"  trahteri peale ..Paris" priistiko söma läinud. Õhto kello 10 sawad lossi uksed jubba kinni pantud ja kello 12 tutted ärrakustutud; kunningas issi lähhäb warsi parrast kello kümmet  maggama. Sedda au, käele suud anda, on ta kirjast mahhakustutanud ja söbraliko käeandmist jälle assemele kirjutanud. Lähhäb ta keddagit watama, siis wöttab ta ühhe adjutanti  liggi ja teeb sedda, ja otse nendasammoti  murretseb ta omma weikest ostmist podides.  Ni pea kui ta sedda olla kuulnud, et koolmeistrite palk wölga, olla ta kassaministrile öõlnud: temma ei wötta enne koppikutki, enne künni nende palk maksetud. Sesuggune mees olla Hispania noor kunningas. Uemad sönnumed. Bordoost, 27. Januaril. Arago on ühhe ümberkäidawa kirja läbbi' maawallitsejatsle  mele tulletanud, et 4. Aprillil 1832 ja 6. Junil 1848 wäljaantud seaduste järrele Prantsuse maal enne wallitsenud würstide wamilidest kegi ennam woi wallitsetud sada ja 26. Januaril 1871 antud käsk, lükkab ka Ponaparte wamilit wallitsuse kreisist walja. Wersaillest, 28. Januaril. Parisi söatväed  on 26. Januaril hakkanud omma söariisto  käest ärraandma. Wersaillest, 29. Januaril. Soakohhus olla nõuks wotnud, kui Belwort soariistade rahho aeal ennast wee! Sakslaste kätte ei Me andnud, siis tormis saab wöetud. Kui Prantslased  ommale mitte üht meest ei olle wallitsenud,  kellega wöib lota, et rahho sünnib tehha, siis hakkab södda jälle tubliste peale. Krahw Bismark on ikka weel terwiss polest häddine. Berlinistj Praego weel teadmata, kas söariistade rahho aeg saab pikkendud. Nekrudi wötmisega kästakse rut-- tada, et rüggemendid õige pea saaksid täidetud.  Rootsi kunninga terwis lähhäb waesemaks.  Söawäggede üllem wallitsus andnud  käsko, järrel kulada, kui paljo Preisi, Austria ja Wenne Palakaid Saksamaal söawangis.'  Sönnumite järrele, mis Prantsuse  maalt tulnud, peab nende arro surem sllema, kes rahho sowiwad, kui nende arro, kes sodda armastawad. - Pariislased sowiwad  prii riki. Bordoost, 1. Webruarill Nitsas olla mässamist rahwa keskes olnud, mis kül wahhest  waikseks jän.ud, agga mitto korda jälle ueste hakkanud. —° Sawoieni rahwas söwib Jtalja külge taggasi sada. Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Berlinist, 2. Webruaril. KaiserWillem tahhab sekord issi rigi-päwa allustada; lin peab ennast kibbedaste Lemma wastowötmise wasto walmistama. Versaillest, 2. Webruaril. Arwatakse, et söariistade rahho aeg üks näddal pitkendud saab. Prantslased ei tahha söariistade rahho hommiko polise made sees wastowötta. Pariislased on omma peale pandud ma7so 2W miljoni pranki wälja maksnud ja lodawad et selle järrele rahho saab tullema. Perno tulnud, 5. Webruaril, hommiko. Krahw Bismark on Prantslaste walmistamise parrast ja söameeste kokko kutsumise parrast söariistade rahho wiis päwa pikkendanud. Belwort  on ennast ärraandnud. Kirjawastussed. J. T. —P. Teie kirri on terwisega meie kätte tulnud,  mis tullewa kord saab tullema; assi on pentsak kül. P, J. R. Pange mitte pahhaks, agga peame ütlema,  Teie kirri tilkus lausa wet; ollete wist liig wessisel aeal kirjutanud. J. E. S. Tänname Teie waewa eest; jsaab wüewa  kord tullema. 53 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn Sensuri polest lubbatud. Rigas, 30. Januaril 1871.