jõudnud, et keiserlik wamil olla kaswanud, olli rööm Tallinnas ütlemata suur, sured tükkid paukustd kindluste pealt ja kitus ning tänno iggas kirrikus, on kõik seisused otse selsammal päewal, se on 58. Julil, Keisre Herra ja Proua jure Renteli platsi peale, kus keiserlik wamil ellas, lõuna sömaaeale kutsutud. Seal kuulsid ketserina käest, et Keiser Peter issi selle päewa hommikul warra, wie sure söalaewaga Somemale  läinud sealatsid aöjo waigistama ja õiendama.  Se olnud 27. Julil 5754, olla Keiser Peter Hangoudis Rootsi söalaewad ärrawöitnud, mis peale tedda wiitse admirali nimme al tõstetud. Sellesamma önneliko aasta suwwel, mönni näddal enne temma wäljareisimist,  laskis Peter ülle pea ja kaela sedda weikest Peetre maea puust üllesehhitada. Sedda  kenna platsi mäe al, ostis ta siit koddaniko Dunteni käest ärra ja nenda wois temma ommast  weikesest maeast otse reidi peale wadata, kus temma söalaewade karri ühhes puhkas, sest kõik se laggedik, praegune Katarinenthal, on üks lagge liwa mäggedik olnud. Süggise pole reisis ka suur Ketserina Katarina Tallinnast  ärra. Löppetuö tullewa kord. Ommalt maalt. Pernomaalt. Onneto surm. Km wahhest sedda ütleme, et rahwas, issiärranis maal, liig ettewatamata ja holimata on, siis ei tahheta sedda polegi kuulda, waid nurrisetakse  kärredaste selle ülle, et neid ilmaasjata laimatakse; assi ei olle suggugi ni pahha. Noh nüüd tahhame siin ühhe waese lapsokese surmast könneleda, üttelge siis issi, kas laemdus  asjata, woi mitte? Wadake: Tammiste waldas surri 28. Junil üks aastane poislaps,  nimmega Otto Krusemann arra. Temma  kasso-emma olli lapsega sauna läinud ja kui ta seal leile wissanud, ei olle ta tähhelpannud,  et lapsoke just ahjo su ees seisnud, sest leile wiskamisest olla palla auur ahjust tullist wirna ja tuhka lapse peale wissanud, mis läbbi laps wägga ärra pöllenud, künni kolmandama  päewa hommiko kange wallo sees kissendanud ja siis hinge heitnud. Küssime nüüd: kelle sü läbbi on se laps surnud? siis peaks ommetige wastus tossi ollema: Kasso- emma tähhelpannemata töö läbbi. Õlleks ta lapsokest enne leile wiskamist ahjo su eest ärrakutsunud,  põlleks sedda õnnetust mitte olnud. Pallume siis õige sõbralikult, mitte meitega nurriseda, kui wahhest jälle holetuse ülle urrame  ja ettewaatlikud kässime olla. Meie peame  allati ettemötlema, siis põlle ial tarwis tagga järrel kahhetseda. Tallinnast. Ellajate többest. Eestima  kubbermango tohterdamise wallitsus annab sealt kubbermango seitungi läbbi teada, et linna karja seast ellajaid leitud, kellel suu-többi olla. Üllemal nimmetud tohterdamise wallitsus  kelab siis torest, ilma keetmata pima sömast,  waid piim peab enne prukimist ülleskedetud  sama, ni kaua, kui se mitte just teada ei olle, kas ellajas tõeste terwe on, woi mitte; sest többise ellaja keetmata piim on terwisele kahjolik. Ellajate näitusest könnelebTallinna seitung: ..Meie üllema pöllomeeste seltsist allustud  ellajate näitus lõppes 26. Junil. Kõige nende nelja päewa sees, mis näitus turis,  olli wöeraste arru, kes sedda watamas käisid, kaunis rohke: agga ommetige näitas assi nenda, otse kui õlleks pilleti hind nattuke kõrge olnud. Essimesel päewal olli pilleti hind 56 kopp., teisel 46, kolmandamal se olli pühhapäewal  26 ja wimasel päewal 36 kop? pikat. Kes kõige näituse aea peale pillete wötsid, need maksid 1 rubla 56 kopp, Kõik sissetullik, mis pilletite läbbi sisse tulli olli umbes 966 rubla ja kõik kullud, mis se näitus  teinud, on 2666 rubla suur. Kõige rohkem  käis rahwas lõuna aeal, kus näitusele todud hobbused järrel wadatud said, näitust watamas, kelle seas ka paljo naesterahwast olli. Laupäewal 24. Olli näituse komiteel se au, et keiserlik kõrgus, Suurwürst Konstantin  Nikolajewitsh näitust watamas käis. Römulik on se nähha, kuida ellajate kaswatamine  wimaste aastade sees Eestimaal eddasi läinud. Näitusele ollid todud: Hobbusid: 44 täkko ja 19 märra; neist ollid ratsa hobbused  4 täkko 3 märra; söido hobbusid 9 täkko 2 märra ja tööhobbusid 6 täkko 2 märra.  Tallomeestest ollid näitusele 15 täkko ja 12 märra todud. Peale selle ollid weel 8 239