Peterburgi saksa seitung könneleb, olla temma Warshawist sönnumid sanud, ja sealt awwalikult  teadaantud, et keiser Willem UI., meie sure ja armolise Keisre Herra sündimise päewaks,  Aprili kuul, peab tahtma Peterburgi tulla. Et nüüd wanna saksa keiser seks kalliks päewaks tahta Peterburgis olla; sepärrast on ka meie armoline Keisre Herra Warshawis seiswat Peterburgi krenadiri - rüggemendile, kelle üllem wallitseja keiser Willem Ui. on, käsko andnud, et se jubba Uprili ku essimeste paiwe sees Peterburgi peab tullema ja kõik se aeg, mis saksa keiser seal aega widab, ka. senna peawad jama. Luhwti-laew. Minnewa aasta könnelesime,  et üks Prantslane, Moskwa linnas omma luhwt-laewaga olnud ja seal omma prowi teinud, nüüd könneleb wenne seitung ..Jnwalide",  et mödaläinud päiwil Prantsuse luhwtlaewa  kaptein Bunnelle omma laewaga Peterburgi  tulnud, kus ta Neäri kuu aea sees üht reisi üllal luhwti käes tahhab ette wötta. Temma  olla Saksa-Prantsuse söa aeal 24. Nowembril  1876, kus Parist lin sisse piratud olli, Parist linnast ülles läinud ja kolme tunni parrast Belgiamale, Löweni lähhedale maa peale mahha tulnud ja sedda ööldaks? kõige ruttem sõit olnud ollewad. Bunnelle olla mitto maad ja riki Eüropamaal läbbi käinud ja seal omma laewa-söito näidanud, mis tal iggal poo! wägga õnnelikult korda läinud ja kus jures ta, omma tarkuse teel, hea tük maad eddasi läinud. Peale selle ettewöetud söido, tahhab ta Peterburgis ka etteluggemisi, luhwtlaewa  söidude ülle, söa aeal, piddada ja seläbbi ka meie maale sedda kunsti pessitada. Õnnetustest raudteede peal. Seitung  ..Wall. teadaandja" könneleb õnnetustest, ' mis mödaläinud 1872 aastal kõige Wennemaa raudteede peal ettetulnud ja nende õnnetuste jures on 556 innimest rohkem ehk wähhem wigga sanud. Neist on siis 268 raudteede ammetniko, 45 wöerast innimest ja 19 reisiat, ühtekokko 332 innimest wigga sanud, agga 268 raudteede ammetniko, 87 wöerast ja 3 reisiat, ühtekokko 225 innimest surma sanud. Omma sü läbbi on nihästi wigga kui surma sanud 316 raudteede ammetniko, 127 wöerast ja 21 reisiat, ning raudteede sü labbi 83 raudteede ammetniku, 5 wöerast ja 1 reisia. Wiburgist. Rõugetest. Se többi nähhikse se aasta ülleüldseks többeks jäeda tahtwad, sest et aega möda ikka ennam ja ennam  laiemale lagguneb ja nihasti nori kui wanno omma kätte wöttab, ja neid näppistab ning mitmel ka ello öhhu kinni panneb ning künalt kustutab. Wiburgis ja seal ümberkaudo olla nad jubba wäljas, mispärrast siis ka kolitoa uksed kinni pandud ja künni kesk Küünla kuuni peawad kinni jäema. Ka Gdowi maakonnas olla mitmes küllas neid küllalesi leida. Peaks meie rahwas öppetust wötma ja ni noor kui wanna ennesele aegsaste laskma rongid panna ja meie siis nenda sest többest ilma jäeksime. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Suurwürstina Helena  Pawlowna surmast. Berlinist kirjutakse  !8. lanuaril: Selabbi, et Suurwürstina  Helena Pawlowna ärrasurnud, sada Saksa keiserlikus koeas jubba ettekulutud römo piddud,  mis se talwe seal piddand ette tullema, näddala päewad eddasi lükkatud. Ärrasurnud Suurwürstina armastlik ja lahke ollemine ja temma, rohkem wiekümne aastane tüddimata armastuse tööde ja heateggemiste teggemine, mis eest ka meie suur ja armoline Keisre Herra tedda tännab ja tännolikult mällestab, tunneb ka Saksa keisre paar, kellega ta hulk aastaid pallawa armastusega ühhes olnud, ärra, ja sepärrast  on ka temma lahkumine neile ja kõige nende keiserliko maeale, suurt kurwastust teinud  ja neid leinama pannud. Berlinist. vr. Südowi asjast. Januari  kuu 15. päewal, enne lõunat, on vr. Südowi koggokonnast rohkem IVVV liget koos olnud, omma lahti sanud öppetaja parrast nõu piddamas, kus jures siis kaks temma wasto, agga teised kõik temma poolt olnud ja olla nõuks wötnud, üht kirja walmis tehha, kelle sees nad tunnistawad, Vr. Südowi ammeti tallituste ja öppetustega igga piddi rahhul ollewad  olnud ja nöudwad, et konsistoriumi koh- 49