wäs selle stoolt, waid on paljõ ennam rõõmsad,  et wanna Reino wadder ükskord oMmetige  omma kaela murdnud. Ussumad ka, et Prantsuse rahwa seas neid wägga pissutsaab ollema, kes tedda ommaks waMtsejaks weel peaksid sowima. Teadwad jo kül, Mida ta omma sönna piddänud, kellest ta kitis, et üks rahho armastaja mees piddi ollema. Mõistis  ka tubliste, otse Nendasammck kui rebbane kannadega ja koer kassidega, omma naburi ja kõige mailmaga, rahho piydada. Ellago ter- Wffega, kus ta on! ' MtÄIiKMKtM» Zta! ia ja Prantsuse p õli tika asjust kirjutakse sealt: ..Rõmuga kuleme, et krahw Römusalt sedda tunnistust andnud, nemmsd Jtaaljaftga mitte -ei tahha tüllisse minna, waid sellega kõik lubbawad rahhul olla, mis Jtaaljane Romas teinud, egga mõtle ennam selle peate, Jtaaljase tutti kinni karrata, waid sowib agga sedda, et manna  paawsN wÄimÄW tW jä teggõmine ei saaks kammitsesse pantud, waid temmal seal prii melewald jäeks tehha, mis temma waimoliko wöimuse ja seaduse kinnitusega ühte käib. Nenda ei olla siis ennam karta, et Eüropa rahho Hlkkutud saaks, waid kõik wanna söhruse ja ühhenduse sisse jaeb. Uemad sönnumed. Kernust, ÄI. Septembril. Mõdaläinud pühhapäewal olli ilmuke wägga pahha, jubba hommiko warra, kui unnest olli hea kord lund maas ja tulli ühtepuhko ikka Me; parrast hakkas pärris räitsakast saddama, mis Mbi teed wägga sandiks läinud. Sandi ilma parrast nähti kirriko rahwast wägga piSsut likumas ollewad. Berlinist, 14. Septembril. Wersailjes mudetud tollileppingo peale oa rigikantsler omma rahhul ollemist läkkitanud. Saksa- ja Prantsusema ivahheliste asjade tallitus saab Prankwurtis jälle ülleswöetud ja eddasi tallitud. Berlinist, 15. Septeinbril. Kelsre Willema  se süggisine Peterburgl reis peab nattuke  eddasi lükkatud sama. Saksa söawäed on neljast Prantsuse tepartemangust wälsa tulnud  ja neid täielikult Prantsuse wallitsuse kätte andnud ; nenda kurda se rahhoteggemise leppingus  kmnitud ja söa kMo maksetud. Berlinist, 16. Septembril. Ühhe Prantsusemaalt  taggasi tullewa diwisioni saksa söameestele  olla käsk antud, ühhest aeast weel senna jada. Lissabonist antakse teada, et Portugali ja Hispania kunningad ka tahtwad teine teise juttule minna ja seks Lissabonis kokko anda. Lo n doni st, 16. Septembril. Inglise kunningana  termis peab sedda kord kaunis waene ollema; minna ennem pahhemaks kui parremaks.  Be r linist, 17. Septembril. Prantsuse rigiwallitsuse polest seatud neljandama pole milliardeni söakullo makso mõdus, olla Saksa rigiwallitsuse polest wasto wöetud ja lubbatud.  Brüsselist antakse teada, et sealt ministrid  issiennestega sassi läinud. Ma briti st, 17. Septembril. Iggast kohhast,  kust Hispania kunningas läbbi sõitnud, seal on ta sure römo öiskamisega wastowöetud  ja terretud. Kalahorras ja Rudelas on kunningas mõnda paewa aega wiitnud. Berlinist, M. Septembril. EtDani kunningas  Baden-Badeni wanna Saksa teiste jure wöeraks läinud, arwatakse sest tulnud ollewad, et temmal wanna keisriga politika asjust mõnda asja läbbi räkida olnud. -- Kuida kuulda, otab würst Bismark, würst Gortshakowi ennese jure wõeraspeule tullewad. Intressi pabberid. Rigas, 18. Septembril 1871. õprots. 5 jau sissekirjutusse kirjad.. rubl. sprots. rigi pankpilletid „ I. jau wöidopabberid 155 „ ? 152 „ Liwima pantkirjad ülles ööldud 100 „ .. „ ülles ütlematta . 92 .. 313 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Keiserlik Perno raekohhus annab seläbbi kõigile teada, jä kutsub kõiki, kellel ärrasurnnd siit koddaniko  Leonti Mossejew Sokolowi järrele januv  warra pärrimise õigus ja kellel temma käest middagit õigusega sada ehk wölga pärrida, et sevda ühhe aasta ja kue näddala aea sees, selle kulutuse allakirjutud päewast sadik arwata, se on kõige hiljemast  kuuni 28. Augustini 1872, olgo issi ehk