Peeterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihael Nikolajewitsh, Kaukaasia walitseja ja sõnmägede  ülemkommandör, on 26. Atärtsil Peeterburgi linna jõudnud. Keisri Herra Majesteet, Keiserlikud Kõrgused Troonipärija, Konstantin Nikolajewitsh ja töised Suurwürstid ja ülemad pealikud oliwad tulejat  Nikolai-raudtee jamuas wasta wõtlnas. Peale sette kui südamelikud teretamised mööda oliwad, söitsiwad terme Keiserlik perekond wangertes nrööda Newski uulitsat talwe paleisse. Mõlennü pool oliwad teed rahwast püsti täis ja nende hurraa hüüdmine kolas läbi terwe linna. - Pühapääw 9. Aprillil on Keiserlik Majesteet jälle 23 haawatud pealikut oma ette wasta wötnud. Keiserlik Majesteet küsis igaüht, kuidas tema terwis, ja andis igaühele kätt. Siis pööras ta ennast Kaukaasia  ülemkommandöri, Suurwürsti Mihaeli poole, ja tänas terwet Kaukaasia sõawäge tema wahwuse ja osawuse eest. Settsamal pääwal laskis Keiserlik Majesteet  ka 65 haawatud soldatit ette ja pani unterwitsadele  ise oma käega wahwuse auumärgid rinda. Zeeletsis on Märtsi kuus kollast lund Laewast maha sadanud. Seesugune lumi ei pidawat mitte aruldane  asi olema ja tulewat sest, et tuul mägedest punaseid  hallituse sarnatseid taimi pilwete sekka puhub, ehk ka sest, et kanged tormid passaat-tolmu (Sahara tolmu) lume-pilwete sekka kannawad. Sette aru on õpetatud mehed kätte saanud, kes seesugust lund läbi on katsunud. Mõned manad küla naised peawad aga arwama, et seesugune lumi muud ühtegi ei tähendada, kui et Jumal sellega tahta näidata, et merised sõad tulemas. Odessast. Aurulaewa „Zesarewna" peal jõudis Wene pealik Pushtshin Odessa linna, keda Türklased sõa ajal mere peal mangi oliwad wõtnud ja kes seie maale Türgimaal wangis elas. Nii heaste teda kui esimesi Wene sõawägesi, kes Odessasse jõudsiwad, on selle linna rahwas suure hõiskamisega ja auuga wasta wõtnud. Praegu on Odessas postidel, telegrahwidel  ja aurulaewadel wäga palju tegemist. Kui töistel aastadel läbikaudu kuus 5000 kuuni 6000 telegrammi ära saadeti, siis on neid Odessast tänawu 1. Märtsist künni 19. Märtsini üksi 5150 edasi toimetatud.  Enne wõttis telegrahmide jaan: päewas 500 künni 600 rubla sisse ; nüüd on aga päewa tulek  900 kuuni 1300 rubla. Sellsamal kombel ja mõedul on ka postide toimetus ja laewasõit tõusnud. Kõik sõawäele saadetud kirjad ja asjad lähemad nüüd terme Weneriigi seest Odessa linna kokku, kust naad Türgimaale edasi saadetakse. - 29. Märtsil on 284 Wene sõawangi Türgimaalt  Odessa linna jõudnud, nende seas 8 pealikut. Need mehed oliwad enamast Kaukaasiia rügementidest ja Bajasidi juures Türgi mangi langenud. Tiflissist. Kindral Loris-Melikow on 29. Märtsil Tiflissi linna jõudnud. Linna saadikud läksiwad  temale jo linna ees wasta, ning linnas teretati teda suure auu ja hõiskamisega. Wõeralt maalt. Konstantinoopolist. Kui Bulga a r i a alles Türgi waNtsuse all seisis, 'siis saatis Türgi walitsus palju Bülgaarialasi oma kodumaast wälja, nimelt Aasia maale mangi. Wenelase nõudmise peale on Bulgaaria perekonnad nüüd Türgi walitsuse käest luba saanud, jälle oma kodumaale tagasi minna, ja sadandeid  perekonde nähakse seda tegemat ja igalt poolt oma kodumaa poole tõttawat. Suurwürst Ülemkommandör on IF. ja 19. Märtsil Me Konstantinoopolis käinud, kus ta Sultani kolme ilusa hobuse eest tänas, mis see temale oli kinkinud. Siin tuliwad teda Bulgaaria preestrite saadikud teretama, kellele Suurwürst ütles: „Mina soowin, et teie Bulgaaria maale tagasi minnes oma Kristlaste kohuste peale mõtlete. Teie olete praeguses sealses olekus isandad. Seal on suur häda walitsenud; suur jagu Bulgaaria perekonde on kahju tunnud, aga kristlik usk on headuse ja armu kuulutaja. Minge nüüd ja tehke jutlust kannatamisest  ligimestega, auusast meelest ja armuusest olemisest; tarwitage oma woli, et kõik rahus elawad  ja Muhamedi usku naabrid ära tunnewad, et neil midagi karta ei ole, sest et Kristlaste usk õpetab, waenlastele andeks anda." Natukene hiljem tuliwad  ka saadikud Suurwürsti ette, keda seks abiselts  wälja oli saatnud, kes Türgi põgenejate heaks iga rahwaseltsist Konstantinoopolis kokku oli astunud. Nemad tänasiwad Suurwürsti nende 2000 Türgi naela raha eest, mis ta selle seltsile Türgi põgenejate heaks oli kinkinud. Siin rääkis Suurwürst sest, kuidas Wene sõawäed iga Türklast tema elu ja .vara poolest on kaitsenud, aga Suleiman-Pashaa olewat jutu laiali lautanud, et Wenelane kõik Türklased ära tapab, ning inimesed on siis igalt poolt Wenelaste  eest põgenenud ja seeläbi suure häda sisse langenud.  Kõik wõeramaa saadikud käisiwad Konstan tinoopolis Suurmürsti teretamas, üksi Inglismaa saa dik Layard (ütle: Läärd) mitte. Ka 26. Märtsil oli Suurwürst Ülemkommaudör Konstantinoopolis, kus ta Saksamaa saadiku prints Reussi juures lõunat  sõi. Haiged Wene soldatid saadetakse San Stesanost ühtepuhku laewade peal Odessa linna. Wene soldatid, kes sõa ajal Türgi wangi oliwad langenud, on Türgi malitsuse poolest priiks lastud. Ülemad Türgimaa ametnikud ütlewad, et Türklane kellegi poole ei saada hoidma, kui Inglase  ja Wenelase wahel sõda peaks tulema. Sellegi pärast walmistab ennast Türklane kõigest jõuust sõa wasta. Turgimaalj. Bosnia ja Herzegonnina maad" on praegu weel kurwema oleku sees, kui kolme aasta eest' ametnikud wõtawad, kust naad wõiwad, mässajad teemad oma jagu segadust, ja ümberkaudu maad katsuwad igaüks rahwast oma saadikute läbi oma poole awateleda. Need naabrid on nimelt Serbia, Austria ja ka Itaalia.  Suurem hulk rahwast on aga kõige hirmsama häda sees ja keegi ei looda, et Türgi walitsuse all paremat põlme saaks tulema. Üks Bosnia wanasõna ütleb: Türgi riigis on kõik wõimalik, üksi elu mitte. Nagu tuttaw, tahtis Wene sõawägi BujukherM  laWade peale minna ja sealt Wenemaale Mustamere  kaudu tagasi tulla. "Türklane ei lubanud aga seda, ja nagu arwatakse Inglase sundimise peale. Ja tõeste olewat ka Inglase sõalaewadel käsk käes olnud, et kui Wenelane Bujukderesse läheks, siis kohe laewad  mööda Bosporust üles peaksiwad sõudma ja Bujukdere  ja Mustamere suu wahele ankrusse heitma. Meeta maalt. Kreeta saare mässajad, on igal Türklased pelgu lööWd, kes ennast terwe saare pealt randadesse koguwad, nimelt mere äärse linnadesse, kus neid Türgi sõelaewad kaitsewad. Rumäänia maal on suur jagu rahwast selle wasta, et Besaraabia maast, mis enne Wenelase all oli aga wiimasest Krimmi sõnst saani Rumüänia käes seisab, nüüd jälle Wenelase kätte tagasi tahetakse. Nagu San Stefanos tehtud rahu lepingu kaubas seisab,  on Wenelane Dobrutsha maad just sellepärast oma kütte wõtnud, et nende wasta Besaraabia maad omale wahetada. Nüüd on Rumäänia endine ministerpresident  ja praegune asjade toimetaja Berliinis, Nikolan Cretzulesku ühe raamatu wälja annud, kus ta selle eest wõitleb, et Besaraabia küll Wenelase kütte tagasi wõiks saada, niinelt ka sellepärast, et Rumäänia  walitsus seiemaale Besaraabias halw olnud ja selle maa edenemiseks ühtegi ei ole teinud. -Cretzulesku  raamat on Wenelaste wastaliste partei juures Rumäänias wäga palju wiha sünnitanud, ning see Besaraabia wahetus paneb praegu terwe Rumäänia maa kihisema. Praegune Rumäänia walitsus on ka ühe ringkirja Cüroopa riikide kätte saatnud, kus ta kinnitab, et ta omalt poolt ilmaski ei saa lubama, et Besaraabia maa Wenelase kätte tagasi saaks. Prantsusemaalt. „ Kölni Zeitungile" kirjutatakse Pariisi linnast: „ Siinsed mõtelused on wäga ettewaatlikud.  Prantsuse walitsusel on ikka weel kindel nõu, oma otsustes kellegi tülitseja riigi poole kaaluda. See ei keela aga mitte, ettewaatmiseks kõik nii ära seada, et ükski juhtumine Prantsuse maad walmistamata  ei leiaks. Ka usutakse siin, et Itaalia ja Prantsuse  wahel nimelt sest ajast saani iseäranis hea sõbrus elusse tõusnud, kus Roomas kardetakse, et Watikaano ja Berliini wahel lepitus korda saada minema ja selle kannul Saksamaa poliitika wähem priimeeleliseks saada muutuma." Prantslased rõõmustawad annast wäga et Berliini kongressist ühtegi ei ole saanud,  sest seeläbi olla Saksamaa walitsus, nagu naad ütlewad, oma auupaistusest palju kaotanud. Nemad loodawad, et seda rutem aeg saada tulema, kust naad Sakslaste käest jälle tagasi saamad pärida mõima, mis nende kütte kautanud. Prantsuse parlamendile on 15 uut saadikut walitsetud ja kõik otsused on republiiklaste peale langenud. Republiiklased isegi ei arwanud, et õnn nii suurelt nende poole saaks kaaluma. Konserwad,  nimelt Bonapartlascd, kes seeläbi 9 saadikut oma seltsist ära kautasiwad, on wäga ehmatanud, sest nüüd on jälle awalikuks saanud, kuidas nende paistus rahwa silmades ikka enam ja enam kustumas on. DstzaaPM maalt. Dshaapani maa kootide ministri  aasta aruanne tunnistab, et rahwakoolide olek seat maal suurel mõedul edasi jõuab. Uue koolide arw, mis selle aruande järele juure tulnud, on peale 4000, ja uue koolmeistrite arw peale 8000. Koolilaste  hulk olla üleüldse 2 miljoni olnud, ehk 0 protsenti  terwe rahma hulgast. Awalik kiri Räpina õpetajale Fr. Masing. Kõrgest anastatud õpetaja herra! Mu Teie oma kirja peale, mis Teie m uute meite Aleksandri-kooli asjus saatsite, üht wastust ootasite, siis mõite ennast nüüd rõõmustada, et Teie soomimist siin amalikus  lehes täitnud olen. Ilma pitka eeskõne ja wabandamiseta,  hakkan ma kohe asja arutamisega peale, et minu kiri ilmaaegu liig pitkaks ei weniks. Hilja aja eest wõttis meite abikomitee nõuuks, 18. Märtsil s. a. kella 4 ajal Tolama mõisa kokku tulla ja kokku- korjaja liigetele ühe kuulutuse läbi kiriku postis teada anda. Mina saatsin ka warsti komitee kirjutaja, kihelkonna  koolmeistri Joh. Hurti läbi kuulutuse Teie kätte, selle palwega, et seda järeltulewal pühapäewal posti lüüa laseksite.  Ma sain teada, et minu leht mitte wäljas ei rippunud  ja kirjutasin Teile siis, nagu mälestade, järgmiste sõnadega: „Kõrgest unustatud õpetaja herra! Tõisipäewal läkitasin mina Teile kihelkonna koolmeistri  Joh. Hurti läbr Aleksandri-kooli abikomitee kokkukutsumise  kuulutuse, et seesama Palme- ja püha-päemal kiriku posti naelatud saaks. Mulle üteldi aga, et minu teada-andmine mitte postis ei seisnud, sellepärast ärge pandke pahaks, armulik õpetaja herra, kui ma Teilt järele pärida julgen, mispärast sse "vutte sündinud ei ole. AlaMMt auupakkumisega Tolamal, 9. Märtsil 78. L. Hammer." Selle wastuseks sain ma järgmise kirja: „Auus herra! Teile teada andes, et mina kihelkonna koolmeistrile Hurtile Teie järelepärimise peale juba eila wastuse andnud  olen, näen mina ennast, Teie kirjast mülja paistma mõtte läbi, kui oleks see minu kohus, kõiki Teie minu kätte saadetuid kuulutusi wasta panemata posti naelata lasta, selle seletusele sunnitud olewat, et mina edespidi, niisuguste male mõtete kaitsmiseks, Aleksandri-koolisse puutuwaid kuulutusi masta ei wõtagi, sest see kool on üks körwaline, primaat asi, kast mai post kiriku juures on aga õieti paljalt kroonu- ja kohtu-kuulutuste tarwis seatud. Fr. Masing." Räpina kirikumõisas, 9. Märtsil 1878. Waatame nüüd, auustatud herra, Teie kirja sõnast sõnasse tähelepanemisega läbi, ma arman et meite mõlemate mõtted mõnegi asja poolest seletatud saamad. Teeme alustust.  Mina pärisin Teie käest järele, mispärast meite kuulutus seekord mitte wasta ei mõetud, kuna Teie minewal  aastal kaks meite teada-andmift sõna lausumata olete posti lüüa lasknud. Teie ei wõta waewaks, minu küsimise peale otsekohe wastata ja kirjutate minule, ma wõida seda kihelkonna koolmeistri käest teada saada. Hea küll! Ma olen ka sellega rahul ja nõuan warsti nimetatud herra käest järele, mis õpetaja temale ütelnud. Mina saan teada, see põhi, mis teid on keelanud, meite teadaandmist kuulutada lasta, ei olnud muud ühtki, kui et meie seatud kokkutuleku päew, see on 18. Märts, üks kooli-päew olla, millal koolmeistrid  omas ametis pidada olema ja milgi kombel kokkutulla  ei wõida. Mõni mees ehk arwab, see olla õpetaja poolt üks sõbralik nõu, üht töist tärmini enesele walitseda, kuna ameti tallitused koolmeistrid kokku astuda lubada. Mina seda ei arwa ja selleks on mull täis põhi. Kui Teie tõeste sellepärast meite lehte posti naelata ei lasknud, et Teie kui üks hea Aleksandri-kooli sõber kartsite, suuremal jaul liigetel  ei olla wõimalik meie koosolekust osa wõtta, siis ei oleks Teie ennast minu järelpärimise üle pahandanud, siis ei oleks Teie minule mitte seda kurba sõnumet saatnud, et Teie edespidi  Aleksandri-koolisse puutmvaid kuulutusi wasta ei wõtagi. Sellepärast ei olnud mitte sõbrus see põhi, mis Teid keelas, meite kuulutust wasta wõtta. Meite abikomiteel on praegu 40 liiget ja nendest paljalt 13 koolmeistrit. Kui ka nendest 13. koolmeistrist ükski ei oleks tulnud, siiski oleksime meie oma koosolekut ära pidada wõinud. Aga ma tean, ka suurem  osa koolmeistritest ei oleks mitte tulemata jätnud, sest enamiste on jo ikka Laupäewal pärast lõunat kella 4ja ajal koolid priid. Selle punktile olgu sest küll. Astume edasi. Eesse;,aw kiri on meite ühe mõisaomanikust selle palwega katte saadetud, et teda trükki peaksime panema- Meie ei wor oma ukse teina eest mitte kinni hoida, saame aaa ka asjaliku iv astu seie nn,ama ruumi andma.