teutajad. Ja km seesugused mehed weel isamaa asjades omad suud lahti teemad ja walju healega oma seestpidist soppa awaldama hakkawad, siis äritab see rahwast wihale. Seesugune miha on sellepärast nimetatud loul üks auutunnistus  meie rahwale, ja kes teda ei soowi, see pangu nende suud kinni, kes teda äratawad. Ja nüüd lõpetame oma kirja selle soowimisega: Tee tööd, Eesti rahwas, et sinu Aleksandri kool pea elusse wõiks ärkada. See kool on nüüd iga pidi sinu auu-asjaks saanud. Temaga saad sa maailma ees näitama, kas sa auuwäärt oled ehk mitte. Näita tulise teuga üles, mis sa oled! Poliitika ringwaatus. Praegu näitab, nagu oleks es poliitika  asjad enam rahu kui sõa pooks komlmMmõiksiwad.  Nimelt annab seda lootust grahw OhMa lowi - teekond Londonist Peeterburgi linna, sest et tema " tõeste wõida teada anda, mis Inglismaa päriselt tahab ja mis tema programm on. Missugused need Inglismaa  soowimised ja nõuud on, see,on muidugi sasaps. Mõned .ajalehe et Inglismaa Mürgi ÄM KMa tahtK, töised We, et pas? jalt Eürvopa riikids wõimu? Türklast üle saada jüutatud  ja äramääratud. Kuidas päriselt lugu on, seda keegi ei tea; aga kui Inglismaa tõeste kindlad tingi- mised ette on pannud ja kindlat programmi awaldanud,  siis ei ole jo woimata, et asjad kokkuleppimise teel ära saamad õiendatud. Grahw Shuwalow on 6. Mail Peeterburgi linnast jälle teele läinud ja peale selle, kui ta mööda minnes ka Saksamaa keisri Willemiga Berliinis ja würsti Bismarkiga Fridrihsruuhes  koos oli olnud, 10. Mail jälle Londoni jõudnud. Inglismaa India sõawäed on esiotsa Sueesi kanaalis" seisma jäänud ja Port Saidis maale läinud. Ka admiral Hornby pidada ühe jau soomuslaewadega, mis Maltas seisiwad, sinna minema. Egiptust wiitsekuningale  wõib küll, neid palumata wõeraid omal maal nähes, kartuse higi otsa ette tüngida, sest et ta mitte ei tea, kas neist iialgi enam lahti peaseb ja kas naad sinna mitte jäädawalt elama ei taha jääda. Ka saab see lugu Prantslastele nende maailma näituse rõõmu natukene rikkuma, kui naad näewad, kuidas nende sõbrad Inglased ennast sinna elama pesitawad, kust naad neid hea meelega kohe wälja ajaksiwad. Wene sõawügede ülemkommandöri, kindrali Todlebeni  ja Türgi malitsuse wahel on ikka weel kantside Warna, Shumla ja Baatumi pärast waidlemist,  mis Türklased mitte heaga Wenelase kütte ei taha anda, ehk seda küll rahulepingus maha on teinud. Siiski pidada nüüd Shumlaga alustust tehtama, aga Warna kommandandiks on Fuad Pashaa nimetatud, kes suur Wenelaste waenlane on. Ka on Inglismaa pealikud Shumla kantsi käinud waatamas, mis Türklane  tõeste mitte oma sõbrust pärast Wenelase wasta ei ole lasknud sündida. Türklaste mässamise kohta Bulgaaria maal on kindral Tsdleben käsku annud, teda kõigest jvuust ruttu ära lämmatada. Seda ei wõinud kohe mitte täitsa teha, sest Wene sõawügedel on rahulepingu järele  oma kindel piir, kust naad üle ei wõinud minna. Nüüd näikse aga Türgi walitsuse poolt selle kohta luba antud olewat, nimelt selle pärast, et ka Türgi komisjonil Filipoopolis korda ei läinud, mässajaid rahule maenitseda. Konstantinoopolis on praegu karta, et Türklased oma praeguse Sultani wasta mässama hakkawad ja teda trooni pealt maha lükkawad. Nemad arwawad, et ta liig suur Wenelaste sõber olla, ja wihkawäd teda sellepärast kangeste. Ka wedawad Inglased ikka enam sõamoona Jsmidi sadamasse, nii et Venelasel muud üle ei jää teha, kui peab ennast ka Konstantinoopoli  ees malmis hoidma, et waenlased teda ilma walmistamata ei leiaksiwad, kui kallale tulewad. Ka ei wähenda see kartust, waid teeb asjad kirjumaks, et Ali Saib nüüd Tessaalia maale on saadetud, kus Inglased rahulepitust pidiwad teinud olema, ja Chefket,  see Bulgaarialaste mõrtsukas, Bosnia maale, mis nimelt Austria wasta läheb, kellel nõu oli, omad sõawäed Bosnia maale saata. Wõib olla, et nüüd Austria ka enam ei saa wiiwitama, ja oma nõu tõeste ära saab täitma. Et temal tõsi taga, on sest ära näha, et oma 60 miljoni luba kustutamise pärast jälle parlamendi ette on astunud. Et Saksamaa ajalehed kirjutawad, kui tahaks keelata, oma sõalaewadega Lääne merde tulla, selle üle on Inglased wäga tigedad. Inglismaa ajaleht „Globe" kirjutab selle asja üle: „ Saksamaa häbemata tahtmine, üksi merekitfust  kinni panna ja Lääne merd üheks maisa maa mereks teha, on otsekohe alp. Et seesuguse nõuu üle tõsisel meelel waieldakse, on ka üks meie aja märk ja näitab, kui ülemeelseks juba Saksa auu-ahnus on tõusnud." Need sõnad tunnistawad selgcste, missuguse  toredusega Inglased seiemaale ikka weel ka wägewa  riikide peale waatawad. Mässamine Mreeta saarel kestab ikka weel edasi. Ka näitaMd mässajad jo nii palju wõitu saanud olewat, et nääd Türklaste poolt pakutut sõariistade  puhkamist wasT ei ole wõtnud.  Tessaalia  maa mässajad on wähem wõitu saanud, aga siiski on naad tunnistanud, et neil elujõudu ja kindlust  palju on, et Meel tübliste wasta wõiwad  panna. Sellepärast on Inglismaa konsulitel ka nendega palju tegemist, et sõariistade puhkamine korda läheks. Konsulid ütlewad, et Inglismaa mässajate eest saada kostma ja nende õiguste eest seisma, aga . Inglane s» jo nii sagedaste oma sõna murdnud, et « mässajad ka nüM neid sõnu üksi ei taha uskuda, maid kindlamaid käemehi päriwad. maailma näitus on küll alustanud, oleme annud, aga praegune segane poliitika taewas teeb Prantslastele wäga raskeks, teda seesuguse paistuse/ sees hoida, nagu asi iseenesest ära oleks "teeninud. Ja omm-eti on see asi tähtjam kui kõik muud, sest siin ehitatakse üksi seda tiles, mis terwe mäailmale õnneks ja auuks sigineb. Muidu läheb republiiklaste partei Prantsuse maal ikka tugewamaks. Nimelt on riigi rahule suureks kasuks, et Bonäpartlaste  partei iseeneste keskel tülisse ja lahku on läinud. Ka on mitmed Bonapartlased selle parteist lahkunud ja ennast awalikult republiiklasteks tunnistanud. Wiimaks  on 5. Mail 8 parlamendi liiget uueste walitsetud (nende kgpserwa liigete asemele, kelle walitsemist parlament  tühjaks oli mõistnud) ning on neist uueste walitsetud liigete seas jälle 6 republiiklast ja paljalt 2 konserwat. Ameerika maalt tulewad Mehhiko riigist sõnumed,  et seal jälle uus mässamine lahti. See on ka üks õnnetu, parteidest hukatuse poole aetud maa, kus üksiku parteide kasu kõrgemal seisab, kui terwe isamaa kasu. Peaaegu iga aasta toob uusi mässamist, ja ommeti on see riik üks priiriik. Aga ühenduse poolest  on siin suur puudus, ja suur rahwa hulk seisab kirikute kammitsas kinni, kes ka siin ennast poliitika elust mitte eemal ei hoja. Omalt maalt. Wiiimldis. Riia maapüewast ja „uue maakonna- Mkides, on „ E esti Postimees" omas 15. numris ütelnud: „Meie ei usu mitte, nagu meie juba minewal korral tähendasime, et kõik seda rahwa kätte peab antama, mis mõned nõndanimetatud wabatmeelelised tahawad ja püüawad anda, sest et weel üks kord ütleme: ehk saaksiwad sell enneaegsel wiisil tuletikud laste kätte." —On nüüd jo Saksa ajalehed imeks pannes küsinud, mis asjad need küll peaksiwad olema, mis rahwale on pakutud ehk tahetud anda, kellega neile kui tuletikud laste kätte saaksiwad, siis peame meie seda suurema imekspanemisega küsima: Auus redaktori herra, mis tahate Teie nende sõnadega ütelda? Tuletikka ei wõi sellepärast laste kätte anda, et naad nendega kas iseennast ehk maja põlema panemad. Missugused on nüüd need wabad asjad, mis meie rahwale tahetud anda, kellega „Liiwimaa poliitika wiimane leht" oleks kirjutatud. Meie ei taha mitte udu sees unistada ja palume sellepärast Teie käest selgust. Ka kiidate Teie, et „rahmast poliitika tööle" enne peab kaswatatama, „nagu seda nüüd maakonnapäewade teel tahetakse katsuda." Meie palume nüüd jälle Teie käest otsust seeüle, missugused need „maakonnapüewad" on ja kuidas wiisi rahwast nende peal ja nendega kaswatada wõimalik. Et Teie sest osawusest ja tulust teate rääkida, mis naad rahwa kaswatamise kohta toomad, siis wõite wist ka ütelda, missugused naad ise on, sest et terwe Eesti rahwas neid seiemaale weel ei tunne. Enne aga, kui Teie seda seletust mitte ei ole annud ja need küsimised ära wastanud, et meie ise hea ja paha wahel wahet wõiksime  teha, enne ei ole Teil mitte luba magrr? oleks meie seisuste „esimene soow", et „uuedzMjM. k uii ruttu toime saaksiwad, ruida naad ning eluwüärt on, kuida asi nõuab ja maa soowib." Wiüaudist. Töisel Maikuu päewal tehti kaewamistega  päris alustust, mis tünawu suuremal mõedul Wiliandi wana kantsi waremete mägedel käsile  wõetakse. Kella nelja ajal peale lõunat oli ennast palju linnarahwast siuna kokku kogunud, kus esite maagümnaasiumi  kaswandikud ühe laulu „Deutsches Land" nelja healcga laulsiwad, kelle peale gümnaasiumi kooliõpetaja  t)i . Schieinann ühe waimustawa kõne pidas, kus ta lühidelt näitas, kuidas manast selle koha peal oli mõideldud ja kuidas kants ise wiimaks otsa oli langenud. Käsile wõetawa wäljakaewamistega ei soomita  aga muud teha, kui meie kodumaa histooria täiendamiseks pisut ühes aidata. Siis tänas ta awalikult  kindrali von Ditmari Uue-Wändrast, kes neid kaewamisi seeläbi wõimalikuks teinud, et selle tarwis 2000 rubla kinkinud. Koosolejad hüüdsiwad nüüd kindrali von Ditmari auuks kolm korda hurraa!, kelle peale kindral esimesed labida täied mulda üleskaewas ja siis liigutatud südamega weel mõned sõnad rääkis, kuidas tema sügawam südame soowimine olla, et käsile  wõetud tööd heaste korda läheksiwad. Ette walmistades oli jo nädal warem üht teed lahti hakatud  kaewama, nagu wiimati nimetasime, kus mõned manad asjad, nimelt mõned suuretüki kuulid, üks raud riie ja üks mõek maa seest wälja oliwad ilmunud. Meie soowime kõigest südamest, et alustatud töö heaste edasi läheks, sest mis sealt kodumaa pinna seest leitakse,  on meie terme maa sündmusele tähtjas.  Eestlased oliwad selle koha esimesed peremehed, siis Sakslased tema tugemaks ehitajad ja Rootslased oma merega tema wiimased kaitsejad. Sellepärast oleme seda kohta kodumaa pinnaks nimetanud, sest nimede „Deutsches Land", „ Eesti maa" ehk sarnaste nimede nimetamine wõib selle koha peal üksi wihawaenu ja uut riidu sünnitada. Ridage pärisherra von Stryk on Liimi maagümnaasiumi  ees Wiliandis umbes 4 wakamaad põldu peale 4000 rubla eest äraostnud ja nimetatud gümnaasiumile  mänguplatsiks kinkinud. Tõeste, üks auuwäürt kingitus! Nii heaste Pärnu kui Wiliandi magistrantidele  on kubermangu walitsuse poolest käsk kätte tulnud, eestoimendusi käsile mõtta, mis uue linna-seaduse elusse tõusmiseks neis linnades tarwis lähemad. Pärnu linnast. Pärnu linnas asus jo paari aasta eest tagasi lauluselts kokku, kes seiemaale Pärnu Eesti põllumeeste seltsi tiibade all elas, sest et omad enese põhjuskirjad weel kinnitatud ei olnud. Wiimased on nüüd riigi walitsuse poolt kinnitatud, ning'Pärnu Eesti lauluselts „ Endla " wõib oma enese nime all elama tõusta ja tööd hakata tegema. Meie soowime selle uue lauluseltsile head siginemist, elawat wennaliku armastust ja meele ühendust igas asjas! Pärnu maakonnast. Halliste kihelkonnast kirjutatakse  meile: „ Kuulge, mis imelik lugu hilja aja eest tagasi siin pulme peal sündis. Nagu pruuk, alustas ka nimetatud pulm Jumala sõna lauluga n. n. e. Wiimaks aga wõtsiwad noored tütarlapsed mana wiisi üles ja hakkasiwad mann pulmalaule laulma, mis rege-lauludeks nimetatakse, mehele ja noorikule, nende tulemast elust ja elukohastest, ka wanematele ja nende õnnest ja kurbdusest. Seal oliwad kõik wäga liigutatud,  ning üks mana naisterühmas hakkas walju healega  nutma ja hüüdis: „Küll on Jumala sõna wägew, aga nii sügawasse südamesse ta ei jõua tungida, kui meie omad manad laulud." Tartumaalt. Tartumaal on praegu rõganuhtluse  haigus hobuste seas walitsemas (mitte põrnahaigus, nagu „Eesti Postimees" kuulutab). Et see haigus külge hakkab ja hobused tema kätte wiimati ikka ära suremad, on jo Tartus mitu haiget hobust ära tapetud. Wiliandi poolt soowimise peale oliwad Pori laada ajal kaks hobuse tohtrit Tartust siin, kes selle järele waatasiwad, kas ka siin seda haigust jo leida ei ole. Aga ehk küll palju kardetawaid hobuseid  läbi katsusiwad, ei ole ühegi juures siin röganuhtluse  haigust leitud. Wõm maakonnast. Aleksandriks oli tüliasjades  kirjutatakse meile: „Enne Sakala wülja tulemist katsusin mina ühest Aleksandri kooli wastalisest  natukene seletust anda „Eesti Postimehe" läbi, aga kiri löödi tagasi, et see minu asi ei olla. Et aga Saksa ajalehed nii seletust on teinud, kui oleks üks teadaw kiri „Eestirahwa heal", siis palun Teid, omas lehes minule ruumi anda ja järgmised read ära trükkida  lasta. Ma arwan enesele kohuseks, iseenese ja oma rahwa eest seista ja ajalehe lugejaid ühe ära märgitud mehega  Luttawaks teha, kes kinni seutud silmadel praegu rahwa ees sõgesikku mängib, see on: Karola kihelkonna  kooliwanema, Lüidi talu rentniku Pärt Suijaga. Mis see minu endine naaber Aleksandri koolist ja põllumeeste koolist „Eesti Postimehes" räägib, ei ole iialgi tema enese tahtlik mõte. Ka on tema terme kirjutamise kunst see, et ta töiste kirjutust järele mõis-