10 Tsarskoje - Selust ärra wäljamaale sõitnud.  Peterburgist. Testamentlik lubbadus.  Se aasta Märtsi kuul ärrasurnud krähwina Jgelström, sündinud Storch, olla ommas testamentis Pawlowi kooli heaks 15,000 ja ketserina Aleksandra Weodorowna waestemaea heaks 6000 rubla lubbanud ja kinkinud. Tullekahjudest. Wanna tuttaw assi on, könneleb kauba seitung, et ni pea kui suwwe ommad jallad meie maale saab pistnud,  tullekahjo sönnumed ka kokko langema hakkawad. Kõik kahjo, mis tulli igga aasta teeb, on wägga suur ja kes kannab seal jures  kõige rohkem süüd? Ei mu kegi, kui ennam  ehk wähhem tullekustutamise mõdus ehk et se ka mönnes kohtas koggoniste pudub. Nüüd olla mitmed maakonnad otse kui unnest üllesärkanud ning sedda pudust ärratundnud ja nimmelt on Wätka makond asja holega kassile wötnud, ja kaunis rohkes te modusi wälja arwanud, kuida keelda wöida, et tulli ennam ni paljo kahjo ei saaks tehha ja maal iggas paikas prugitawaks saaks kinnitatud. Ja nende seas on nimmelt nimmetud, kellest maeade kattused peawad ollema, kuida korsnad tehtud, kui kaugel maead ühhe teisest emal peawad ollema, mis wamili jaggamise parrast jure ehhitakse  ja praego ni ühhe teise lähhedal on, et tullel kerge järge möda mahha wötta on ja nenda ruttust laiale minna ja mis weel muud. Surema külladesse peawad wahhed seatud sama, kes ni öse kui päewa ümberkäiwad  ja nende ülle jälle kegi seatud, kes järrel watab, et nad ommas ammetis truid on. 1728 aastast sadik on jubba üks seadus, mis nõuab, et kustutamise jures tarwitawad nõud ja riistad peawad murretsetud ja korralikus  ollemises petuo sama, agga parrako sedda käsko põlle tähhhelpandud egga täidetud, sest et se igga külla omma asjaks jäetud, täita, ehk mitte täita; se ei õlle tärmini weel täidetud,  egga põlle üht külla leida, kus kustutamise riistad ja abbinöud murretsetud olleksid, egga sa ka wist murretsetud, kui üllemad wannemad ei aita takka lükka ta. Maakonna wannemad on asja kindlaks teinud, kuida ühhe pissukese ja kuida jälle ühhe sure külla kustutamise asjad  peawad ollema ja on sedda kubbermango wallitsuse kätte läbbiwadata, kinnitada ja nudimata  täitmiseks rahwa kätte anda ja täita, saatnud. Kuida liga jomist wähhendada. Issiärranis nüüd wimasel aeal, on wenne seitungid  paljo Wenne rahwa asjust ja nende ello parrandamisest könnelenud ja issiärranis selle ülle, kuida rigi rahwast, ni hästi nende ello olleko, kui waimo walguse eddenemise põiest  parrandada, ja kõige ennam tulleb selle peale wadata ja seal jures truiste tööd tehha, et liig joomine ning omma warra raiskamine saaks wähhendud, ehk wöimalikult koggoniste kaotud. Rahwas peab, ni omma ellowiside, kui kombede polest parrandatud saama, muido ei lähhä se ennam. Et assi nenda likuma hakkanud ja seitungid iggapiddi juhhatuse ning wallitsuse keppi ennese kätte wötnud, tulleb sest, et M. A. Aksakowi herra üht wäikest ramatukest wäljaandnud, kus sees temma rahwa  ollikust ja seisusest ning liast joomisest ja kuida sedda parrandada könnelenud ja se rahwa üllemate silmad lahti teinud, et hakkanud  järrel mõtlema, kuida sedda tehha, et kõik pahhad ja tüllitawad asjad peaksid kaotud ja üks mõistlik ning jummalokartlik ello assemele  sama. Üllemal nimmetud Aksakowi herra, annab nõu kõrtside wallitsust, ühhe ustama mehhe holeks anda ja nimmelt nenda, et se temmal üks kõik on, kas seal pissut ehk paljo juakse; - kõrtsi perremeeste ja rentnikude assi on, ahwaldada, et rahwas hästi rohkeste joob, sest midda ennam juakse, sedda suremat kassu sawad nemmad. Üks sesuggune wallitseja  peab walla ammetnikude issiärraliko köwwa  järrelwatamise al ollema ja kui kässo ülle astub, ka kohhe ammetist woib lahti lastud sada j. n. e. Kõrtside asja selle moduse peale seäda, on hulk koggokondasi Permi, Orenburgi, Uwa, Khersoni, Tomski, Saratowi,  Stawropoli, Wätka, Olonetsa ja Jekaterinoslawi  kubbermangudes tehha lubbanud. Assi näitab nenda, otse kui sadaks sesuggune sowimine ja mõdus wallale kasso. Monned koggokonnad, kes sedda katset jubba ärrakatsunud  , olla õölnud neile aastas mönne hea rubla sisse tcmud, mis on üllatanud walla kul- 196