ennast selle wasto, et kui üks kord kutsutakse, siis wibimata wälja peawad astuma; millal se seadus omma täie wäe sisse astub ja ses asjas  ohjad omma kätte saab wötma, põlle weel ftlgeste teada. Ommalt maalt. Pernust. Jssiennese tapmisest. Kui üks ristiinnimene jubba issi omma ello kallale lahhäb, siis woime sedda kül julgeste öölda, et ta mitte ennam omma täie mõistuse sees põlle. Se olli just Paast Maarja päewal ja nimmelt sel aeal, kus rahwas Jummala kojas jummalatenistuftl olli, on üks meie linna politsei  wahtmeister, habbeme noaga omma kurgo mahha leiganud, ja warsi ehk lühhitene aeg pärrast sedda, ärrasuryud. Tohter olli kül warsi senna kutsutud, põlle agga ennam middagi  parrata woinud. Temma abbikasa olla, kui ta tedda jamsituse tojus näinud ollewad, kõik terrawad ja kahjo teggewad maea asjad eest ärrapeitnud, et ta mitte ennesele ei saaks kahjo tehha, agga habbeme nugga, mis ta ennest  hoida olnud, põlle tal melegi tulnud, eest arrapetta ja sellega olla ta omma ello lõppetanud.  Rahwas ütleb tedda kaunis wina armastaja  mehhe olnud, agga sedda jätkame putumata, meie ei tahha kellegi kohtomöistja olla, jägo st selle holeks kes öiete kohhut mõistab,  waid pöllastame agga temma abbikasa eest, kes weikese tütrega kibbedaid leina pissaraid  nutma jäi. Jummal trööötigo tedda ja kuiwatago ta kibbedad pissarad temma ja ta lapse palgist. Riast. Rask es te hawatud. Se olnud  18. Märtsil, hommiko kello kahhe aeal, et pilleti peal ollew soldat, Wedor Jwanow Stremjäuhow, saunast tulles ja kojo pole minnes,  sure Moskwa ulitse äres ollewa kõrtsi ukse peale kloppinud, mis peale Ria linna töömees  Martin Golumbitski sure wihhaga temma peale jooksnud ja tedda terrawa noaga parremast  küljest hüwanud. Hawatud widud kohhe linna haige maeasse, kus tohtred tunnistust andnud, et temmast mitte ei tahha elloloma ennam sada ja hawaja sanud lukko ja riwi tahha pantud omma töö palka otama. Seal on nüüd willi, mis äkkiline,. wihha 'kandnud!' Laew ad e käi k. B olderaast ki rj utakse 26. Märtsil: Meie se aastane laewade käimine  on hakkanud ja merre tee jälle lahti ning kauplemine wäljamadega allustud. Purjo- ja auro- laewad on ilma takkistamata ja aeawiitmata  meie saddamasse tulnud. Monned neist seisid eila ommas täies plaggude ehtes meie pulwerkis. Wee süggawus on njhästi merres panga peal, kui jões järrel katsutud, agga mitte suurt wahhet minnewa- ja se aaHtase wee süggawuse  wahhel leitud; merres olla ja jões 15 jalga süggawust. Baltiskist. Laewad jea sees. Sealt kirjutakse 13 Märtsil : 10. Märtsist sadik, wäljapool  Pakkerooti, jeä sees ollew auro-laew, on ..Natalie", kaptem Hilaire, Haawrest, mis mitmesugguste  kaubadega kas BaltiskL ehk Tallinnasse  tahtnud minna, janud agga jeä sisse kinni, mis öhto polise tuledest jeäga ühhes, kuuni Narri saare lahhedale aetud. Pealeselle on 12. Märtsil üks shoner laew senna tulnud jaümberkäidawajäe sissekinni jänud,mLs praego wee! kinni seisab ja peab temma luggu wägga kardetaw ja kirju ollema; tuul olla tedda ööse wasto Pakkerooti randa ajanud. Kuida kuulda,  peab se üks Dani laew ollema, mis sojamaa  puu wiljadega Baltiskisse tahtnud tulla. Peaks nattuke wallidamat öhto-tuult puhhuma, siis saaks ka meie merri jeäst puhtaks. Nenda kirjutad! sealt 13. Märtsil, agga sest sadik on jubba kuu aega mödas, nüüd on asjad  kõik jubba teised, ei olle ennam jeäd merres,  egga laewa jeä sees, ello ja surmaga wöitlemas.  - Sesamma laew on 15. Märtsil terwisega jeäst lahti ja Baltiski saddamasse sanud ja nendasammoti ka aurö-laem «Natalie." Tallinnast. Kas wölgsuremaks woi wähhemaks janud. sönnumite järvele, on Eestimaal sealatse rahwal pearahha wölga maksa olnud: 4. Jan. IB7st rubla; 1. Jan. 1871 janud maksa 281,()W rubla; 1. Zanuaril 1872 janud 268 MV rubla ja I. Januaril olnud weel maksa 238, Wõ rubla. Nad on siis kolme aasta aea sees 75,Wst rubla ärramaksnud, ja nende 121