päewal pühha kotw M ttäinud, sedda meie weel ei tea, agga meie linna kirrikutes olli kaunis rohkeste rahwast kokko tulnud. Peale jummalatenistust sai wanna tuttawa parade platsi peal Pernus teniwa soldatite- wanna krono teenrite platsi peal ja linna waestele waestemaeas lõuna söma aeg antud ning peale selle sakste piddo-söma-aeg salongis. Ohto olli salongi parkis kenna tullewärk ja musik, mis igga üllem ja allam, kelle südda kutsus, nähha wois. Linnas ja allewites olli ennam ehk wähhem ennamiste igga maea haknate peal au-tulled pollemas. Immeks pannemine. Eesti Postimehhe  19 numre lissa lehtes seisab mönnesugguste  sönnumite al: „pi tk abielu. Papenburgi  linnas pidas üks abbielupaar mönne päewa eest arruldasi pulmi. Mõlemad olid sealsammas linnas sündinud, mees 18. Junil 1799 ja naene 12. Nowembril 1792, seal olid nemad üleskaswanud, pari läinud ja 75 aastat paris elanud. Nisuggusi pulmi nimetakse  25 aasta järele hõbe-, 59 aasta järele kuld-, ja 75 aasta järele teemantipulmiks. Nisugused olid Papenburgi abielupaari pulmad  j. n. e." Mis seal weel eddast seisab, sellega ei olle meil teggemist, waid panneme agga immeks, et 75 aasta eest, se olli siis meie arwates aastal 1797, rahwas jubba ni norelt pari pantud; seal ei olle peigmees weel mitte täieste seitsme ja pruut alles nelli üks pool aastane olnud. Seal näitab meie arwates nago üks pissukene wigga sees ollewad,  sest kas se peaks nenda kössi ollema, et sel aeal jubba lapsed pari laulatud? Meie olleme  liggi 15 aastat hiljem sündinud, se on aastal 1811 Detsembri kuul, sepärrast ei tea meie, kuida sel aeal luggu olnud; wastako need, kes wannemad on; ehk mälletawad, kuida assi sel aeal olnud. Liwimaalt. Tulispüks. Olleme sest ommas minnewa näddalises lehtes jubba könnelenud,  agga piddime omma kitsa rumi parrast muist järvele jätma; tänna tahhame siis sellega  eddasi minna ja hakkame Lindenhowist peale, seal olla ta umbes 3W wakkamaad männa metsa kõige juurdega Paast ülleskiskunud  ja risti ning pöegeti mahha wissanud; senna ei olle taemekest järrele janud. Sealt eddasi minnes ta SMed tallo ellud maead ärra, lopinuv palgid möda ouet ja pöldusi  laiale ja sealt mitte kaugel ollerva karjamõisa  ellomaeal wötnud ta õlle kaktuse kõige paridega pealt ärra ja winud emale, tallil lõhkunud  ta 'pole kimmi kattust pealt mahha ja sealt eddasi minnes murdnud ta pari wakkama jaggo kenna käsikut mahha, nenda, et wössakest  põlle püsti janud; wiljakünel kiskunud kattuse mahha ja pu kuri lõhkunud ta põhjani ärra ja otse nendasammoti ka ühhe metsawahhe  kohha, kus muud järrel põlle janud, kui paljad ellomaea seinad. Mõisa põllul, kus mõisa kubjas töömehhi lasknud hobbusid lahti wötta, olla kange torm tedda umbes 29 sammo emale krawi wissanud, kaks hobbust maast üllestöstnud ja nenda jälle mahha wissanud,  et ühhel jalla-lu katki läinud. Mõisa ümbert olla ta paljo puid mahhamurdnud ja mõisa maeade kaktused ärra lõhkunud. Rahhe  terrad, mis seal mahha saddanud, olnud mönned kolm künni nelli tolli sured. Palt emalt kirjutakse: Se hirmus tülispüks,  mis 19. Mail siin Liwimaal ni paljo pahha teinud, ei jätnud ka meid putumata; kust ta läbbi läinud, on umbes 49 wersta pitk, ja 1 werst lai; ajanud otse kui fihhi läbbi, kus ta kõik mahhalaastanud, mis agga ial ees olnud; minna ollen teiste wasto se kõige õnnelikum, kelle kahjo mitte ni suur ei olle. Minno ued karja laudad, kölka laddu ja suur wilja küün, on põhjani mahha löhhutud, mönned  hakna rudud ärra purrustud ja teiste maeade kattuksed mõnnel rohkem monnel wähhem  löhhutud ja üks tük kasse metsa, na umbes  arwata saea wakkama wäärt, on purruks mahha murtud. Wannad ello pöllised jallakad,  tammed ja kassed, mis ellomaeade lähhedal  kohha kennaduseks seisid, on kõik kõige juurdega maast ülleskistud; siin ja seal tullid ka mönned rahhe terrad, mis russika surused ollid. Ellajad on wägga pissut kahjo sanud, agga innimesed suggugi. Agga selle wasto on naburi möisade, Rammenhowi ja Kempenhowi  luggo paljo pahhem; möllemad mõisad on põhjani mahha löhhutud ja otse nendasammoti  ka Kempenhowi kirrik, paljad Vundamendid  ehk allusmürid janud weel seisma; 198