kunud nüüd warjo paiga ärra ja teie ollete, kui emmata kanna poead, laggeda taewa alla janud» Siin Perno makonnas on, kuida kuulnud olleme, mönnes waldas nored liso arrulised mehhed ommale üht kassat assutanud, kuhhu nimmetud summa igga aasta sisse maksid,  kui siis kegi neist liso alla langes, sedda osteti selle kassa abbiga waetenistusest lahti. Agga kuulge nüüd, mis üllemate polest ööldakse  ja kes sedda ei tahha uskuda, mis meie siin praego ütleme, se mingo omma wallakirjutaja  jure ja lasko tedda Liwima kubbermango seitungi 83 numrist etteluggeda, mis selle lahti ostmise kassast seal könneldakse ja meie tahhame sedda kulutust, ni paljo kui wöimalik,  sonna sönnalt anda ja seal on nenda luggeda:  „Liwima kubbermango wallitsus annab, rigi seestpolise asjade tallitaja ministre otsuse  andmise põhja peale kõigile, kellesse se putub, tähhelpannemiseks teada, et kõik nekrudi lahti ostmise tarbeks assutud kassad, olgo nemmad, mis nimme al nad ial on ja kui nad ka selle 29. Januaril  1865 kõige kõrgemalt kinnitud minister  komite otsuse andmise põhja peale seatud,  kelle järrele kassa liikmetel õigus olli, 390 rubla eest ennast waetenistusest lahti osta, ehk ka kassad, mis parrast assutud ja mis wallawallitsuse ehk mu wallitsuse woi ka nende enneste wallitsuse al seisawad,  wibimata peawad kantud sama ja igga ühhe rahha, mis ta sisse maksnud selle põhja peal, kuida nad kaupa teinud, ilma wastoräkimata taggasi maksma ja kui nende wahhel tülli peaks tõusma, siis kohhus kohhe otsust peab andma ja nende asja selletama, egga tohhi eddespiddi ennam  ei mingi suggust nekrudi lahti ostmise  kassat assutud sada. 3715." Kes ühhe korra ülleluggemisega mitte selget  arro põlle sanud, se luggegu sedda teist korda weel, et parrem arro saab, mis kassast sea! rägitakse ja mis selle kassaga peab tehtama.  Tunneme üht walda, kus kõik nored mehhed minnewa kewwade ennast teise walda, kus üks sesuggune kassa olli, kirjutada lasksid, agga mis kasso nüüd sest on? mingo wöera walla eest soldatiks nende seas olnud ka mönned nored perremehhed, kes ennast ümberkirjutada  lasknud. Kuida tahhab üks innimese  laps selle eest pöggeneda, mis Jummal so peale pannud. Egga kegi ilma Jummals tahtmata wäetenistuse ei asto! Temma tahtmine  on se, kui kegi senna peab minnema. Riast. Keisre Herra reisist. Meie suur ja armoline Keisre Herra on Suurwürst Wladimir Uleksandrowitsh, Suurwürstina Maria Nikolajewna, Badeni printsessi Maria Maksimilianowna ja Austria ertshertsogi Willemaga  18. Julil enne lõunat kelle 16 kalli terwisega Moskwa linna jõudnud ja Petrowski pallees kortert wötnud. (Reg. Anz.) Moskwast on 26. Julil telegrammi läbbi Peterburgi teada antud, mis ..Wall. teada." kulutab, et suur Majestät Keisre Herra 19. Shoduni wäljal Moskwa karmisonisi munserdada  lasknud ja öhto olnud märgi laskmine. Peale selle käinud suur Majestät weikeses teatres.  Ellajate többest olli kannini ikka esmalt kaugelt kuulda, agga nüüd tikkub jubba  oige lahhekorda. Kuida „Wall. teada." könneleb, olla sedda többe Ria, Wörro ja Wönno makonnades ja nendasammoti ka mitmes  Wennema kubbermangude makonnades ss aasta leida, kus ta siis ühhes wahhem ja teises rohkem kahjo teeb. Jsstärranis peab se tobbi Pskowi kubbermangus Sholmi makonnas  wägga suurt kahjo teggema. Peale selle olla sedda többe ka Moskwa ja Simbirski kubbermangudes kus ta 333 ellajast mahha murdnud. Narwast. Wessi püks. Se aasta tuleme  saggedaste pükstest, mis kord siin kord seal nähha ja wahhest ka seal suurt kahjo tewad,  kust läbbi lähwad, nago se Liwimaal se aasta olli. Narwa linna Lähhedal on üks ojumise koht Sillamäggi, kus igga aasta paljo wöeraid merre wet prukimas käiwad, et ihhu rammo ja termist kinnitada; seal olnud 18. Zulil messi püks nähha, mis rahwast wägga kohhutänud, ja sest kirjutakse Peterburgi  saksa seitungi läbbi 19. Zulil nenda: ..Peale selle, kui kõik se eilane päew wallidat põhja-öhto tuult puhhus, olli korraga öhto, 264