Perno Postimees ehk Näddalileht M 18. !«75 KLnes , neljapäew 10. Mail.^ aasta. Perno Postimees tullsb näddalas üks kord wälja ja nimmelt igga neljapaewal parrast  lõunat. Hind on Peruus 1 rubla 30 kopp. ja postirahhaga 1 rubla Sv kopp. Ses lehhes seisab. Saksa keisre wastowõtmisest. Ommalt maalt: Pernust: Pöllomeeste seltsi koosollemisest. Riast: Õnnetus püssi läbbi. Ei pea kõiki uskuma. Tallinnast: Aleksandre gümnasium. Peterburist: Laewa poiste kool. Ketserina Sorrentus. Khersonist: Maakonna maksude arw. Vladimirist: Tulle kahjust.  Wöeralt  maalt: Saksamaalt: Keisre reisist. Dresdenist: Saksama kroonprints. Hispaniamaalt: Lahbingist.  Türgimaalt:  Weikene tülli. Amerikamaalt: Maawürrisemisest. Newüorkist: Jndianlased. Mönnesuggused sönnumed.  Uemad sönnumed. Saksa keisre wastowötmisest. Kui ma tean, et üks armas ja kallis söbber  mind watama tulleb, siis walmistan ma ennast, omma jsudo möda, selle wasto, ja kui ta tulleb, ruttan ma jubba õue wärrawasse temmale wasto, tedda terretama, kui paljo surema auga tewad sedda suremad mehhed ja pealegi rigiwallitsejad. Saksa keisre wastowötmisest  jutlustab Peterburgi saksa seitung: «.Suur Majestät, saksa keiser, sai Wennema piri peal Wirballeni raudtee jamas wastowöetud ja ollid temmal seal, Keisre Herra polest läkkitud  sured mehhed, weltmarshall krahw Berg, würst Suwaraw, würst Meshtsherski ja würst Golütsen ning öhto põhja polise kubbermangude  kindralkubberneer Potapow wasto. Kownus,  Wilnas, Dünaburgis ja Pskowis, kust suur Majestät läbbi reisis, ollid auuwahhed mustkantidega, Luga jamas Saksama sadik prints Heinrich VII. Reus omma abbilise ja nöandjaga paron von Alwensleben ja kubbermango  üllema wallitseja Lutkowskiga sure keis- ril wasto. Gatshinas olli, kuida sedda jubba teame, meie suur ja armoline Keisre Herra issi, Keiserlikud kõrgused Suurwürst Aujärje pärna ja Suurwürstid Konstantin Nikolajewitsh  ja Mhael Nikolajewitsh, omma surel wöeral wasto, tedda terretamas ja wastowötmas.  Jubba warra hommiko olli Gatshina jamamaea ennast sure küllalise wasto, piddoehtesse,  walmis ehhitanud; kõik maea on kirju plaggudega, kui pruut peigmehhe wasto, ehtes seisnud. Mis maea peal ei woinud seista, ollid maea ees maas. Kõige kennamad rosi puud, Gatshinast, keiserlikust triip-maeadest, ollid jamamaea ees kennaste üllespantud. Jamamaea  tagga jälle suur rumikas rohheline telk, kus al keiserlik köök olli ja priistikuks rögast  walmistadi. Kõigest kõige uhkemalt on keiserlik salon ehk tubba ehhitud olnud ja seal on 58 innimesele laud kaetud; seal seinde peal