Jtaliamaalt. Prantslane olli ommal aeai wägga Jtaalase nõus ja aitas tedda kibbsdal  päiwil. Põlles soatulli Jtalias, siis aitas Prantslane, et ruttem kustutud sai. Nüüd kus Prantslane issi söa tulle lökket ülles teeb ja seal jures puhhub ning ähhab, jookseb Jtalia rahwas senna ja tänna troppi kokko ja kissendab: ..Mahha Prantsuse riik! Ellago sõbrus ja ühhendus! Ellago Preislane!" Nenda olla nad esmalt kissendanud wäljama ministeriumi  ja parrast Pöhjasaksama sadiko maea ees. Jtalia rigiwallitsus. ei tahha ennast Prantsuse  ja Saksama rikide tülli sekka seggada, waid sealt kaugel emal hoida. Prantfufemaalt. Keiser Napoleon olla köwwa käsko wälja andnud, et ni hästi keiserlikus  , kui teistes rüggementides mitte ükski wöeras pealik ja prii - tenia soldat ülleüldse kegi, kes mitte söameeste j aust ei õlle, ei tohhi nende sekka astuda, egga lahhingisse minna. Prantsuse rigiwallitsus anNab teada, et Preisi ngi allamad ja teiste temmaga söbruses  ellawa rikide allamad wöiwad ka eddespiddi senna ellama jada, kui rahhus ennast üllal piddawad, nenda, et rigiwallisusel neist melepahhandust  ei sa ollema. Eddespiddine Preisija  temma sõbra de rigiallamate, Prantsuse ma peal ellamise lubba saab issiärralikult ja ka mitte iggaühhele antud. Kauba laewadele mis praego Prantsuse saddamates, antakse kolmkümmend pawa aega, mil sealt woiwad wälja minna ning sawad neile prii saatjad kasa antud. Laewad, mis Prantsuse male Prantsuse rehnungi peale kaupa towad ja olgo et nad waenlase ehk sõbra saddamast on, woiwad  julges te käia, ilma et neil karta õlleks) et kinni wöetud sawad, woiwad omma ladungid  keetmata wälja anda ja kui taggasi lähwad,  sawad prii saatjad kasa. Telegrahwi sõnnumed (Depeschen). Main ts ist, 2. Augustil (21. Julil). Kunningas Willem laskis omma söa wäggedele üht kulutust, mis nenda on, kulutada: „Köik Saksama  on ühhes meles söariistad kätte wõtnud ja seisab omma Jssama, omma au ja omma war- randuse eest mühas, peale selle, et Prantslane wähhema asjata södda hakkanud. Minna issi wöttan  üllema kommandiri wallitsust lännasel pämal  ülle kõige Saksama wäggede omma kätte ja lähhän kindlas lotuses waenlase wasto, kedda meie wannemad ommal aeal õnnelikult ollid ärrawöitnud.  Sure kindla lotusega matab kõik Saksama teie peale. Et meie assi õige, saab Jummal meiega  ollema." . Saarbrükenift, 3. Augustil (22. Julil). Awwalik teadaandmine on: Eile enne lõunat kello 10, sai Saarbrükenis seisaw pissukene mäe ossa kolmest maenlase diwisionist kassile wöetud ja 23 suretükkiga linna peale lastud. Lõuna kello 12, läks Saksa mäe ossa munserdamise platsist ja pärrast  lõunat kello kaks linnast wälja, lahhema seisawa  mäe jure. Kahjo mis ollid sanud olli weike. Berlinist, 4. Augustil (23. Julil). Awwalikult antakse meel 2. Augusti lahhingist Saarbrükenist teada: Ehk kül waenlane omma suretükkidega  wallust tuld andis, jäid Preisi wäggede ' eel seisjad omma paiga peale, künni nende wastane  õige wallusaste peale hakkas ja kolm diwisioni  ette astusid, läks Preisi wäe jaggo Saarbrükeni  linnast wälja ja jäi põhja pole linna lähhedale  waenlase ülle walwama. Sakslaste poolt kahjo on. 2 ohwitseri ja 70 meest; agga waenlase kahzo näitas paljo surem ollewad. Niederottenbahist, 4. Augustil (23. Julil) parrast lõunat kello 6. Suur, agga merrine wöit, mis kronprintsi wäggi ta omma silma al wöitnud. Weissenburg ja temma tagga seisaw Giesberg on tormis ärrawöetud. Prantsuse wäed pöggenesid ja jätsid ommad telgid kõigega mis seal olli, mahha ja nende kindral Duäi sai surma. Sakslaste poolt sanud kindral Kirchbach  ühhest kulest rimatud. Kunninglik krenadiri ja ka 50. rüggement sanud suurt kahjo. 6. Augustil (25. Julil). Nimmetud päwa hommikul Berlini tulnud depeshe ütleb, et Preisi kronprints eila ülle Weissenburgi eddasi läinud, ilma, et waenlasega õlleks kokka juhtunud;  kust ta läbbi läinud, olnud keik kohhad hämatud  mehhi täis, kelle seas ka Preisi 50. rüggementi  obrist olnud. 7. Augustil (26. Julil) kello 9, 36 minuti enne lõunat. Eila parrast lõunat kello pool wiis, on Saksa söawäed Preisi kronprintsi wallitsuse al kuulsa Prantsuse weltmarshalli Mak Mahoni suremat ossa wägge Wörthenis mahha lönud ja mis järrele jänud Bitshi taggasi aeanud. 7. Augustil (26. Julil) kello 9, 41 minuti enne lõunat. Praego on Sakslased Saarbrükenit jälle omma katte wöitnud. Weissenburgi lahhingis on 18 Prantsuse ohwitseri ja 800 ilma hawamata Prantslast  wangi wõetud. 239