gikS, taewaluotuS laeks ja mantel majaks oli; el näitnnd enam mõtlema, mis sooja pesasse ennast peitnud. Ainust meelejahutiH otsis Sikst nüüd wäljast,  tema oli tütiseltsi hoolsam liige ja kus jahti peeti, et tohtind tema puududa. Rahwas pidaS SikSti rikkaks ja seltsimehed tegid Mumm  enamtst tema kukru peale, se torkis tema kõrget meelt, ja tegi mis ial wõimalik oli. Kohkudes nägi Ursel, kulda üks läikiw rahatük teise järel läbi SikSti käte oma teed leidis, kui oleksid liuuutiiwad külgeS; katsus siis ka omalt poolt rohkema kokkuhoidmise läbi pillutust  parandada, aga se tegi Sikstile kodumaja weel waõtasemakS. Et raha lspeda wõikS, seda Sikst ei uSkund, ja kui Ursel kukrut ei täitnud, sits laSkiS oma pillutama elu tarwituft kriiti panna. Aeg tuli kätte, kuS Juudile hobuse raha maksetud pidi saama, aga kast oli tühi. Seda pidaS aga Sikst üksi Urseli pahameelisekS naljaks,  kui puuduse üle kaebab, kirjutas Juudile ootamise eest kõrgema hinna ja ootas oma naese paremad tuju. Parem tuju ei tahtnud aga tulla, ja paha wõttiS ka StkSttft wõimust, kui temale märkus sigis, et Ursel wiimaks muud rääkind ei olnud, kui tõtt. Wõimalik oli siiski wölga tasuda, kui Ursel aga nõuSse heitis. Kallid riistad' ja riided, mis isa sisse kaubelnd, seisid liikumata omas paikas. Seal oli kott täis kuldkardseid riideid, kuld- ja hoberiistu ja keSkpaikas oli kotike mann rahatükka, kui süda rindas. Esimesel homikul pärast pulnGpääwa oli Ursel oma abikaasad hiilgama silmadega läbi kodade ja aitade talntand, oli temale näitand, mis nüüd kõiki omanduseks saanud, ka seda warakott; pärast aga, kui kahetseks oma ede- wust, ei lausund sellest enam sõna. Ränk kirst 01l kõrwale nihutud, selle taga semakappiS seisis warandus; Sikst oli aga poole silmaga waalanttd,  mis paigalt tarwitusele ei wSetud, sellest ei pidand tema suuremat lugu. Nüüd aga, kuS abi tarwts läks, tuli warakott meele ja tahtis seda ka pärida, ehk küll raske oli juttu alustada. Sikst oli Urseli wasta lahke ja pehme, ja kui nägi, et teine sellest poolunustud olemisest osawötma hakkas, siis astus nõudmisega  lagedale, ettearwamata, mis tuult tema sellega äratas. Ursel lõi kohkumisest kahwaks ja küsis, kaS Sikst peast nõdraks saanud? Mehele andis wiha põõriti julgust, seda käraga pärida, mis palwe läbi ei saanud, ja ka Ursel sai enam ja enam wihaseks. Isa oma korjatud waranduS olla se kõik, käratses Ursel, rohkem kui kuewõrra  sellest mis pärida, olla Sikst juba paigale  pannud, nüüd aga olla küll ja warakoti külge ükski kätt panna ei tohtida, sellest tema midagi wälja ei anda, kui ka Siksti hinge kuradi  küünte wahelt peasta tuleks! Se oli wali sõna ja karedamad kaswasid peale; kelle wara se õiguse poolest oleks, se sigiS nüüd igapääwaseks waidlemiseks, mis ikka kangeks riuks kosus. Seal langesid sõnad ja sõimusõnad, ühelt poolt wedelemise. lakkumise ja pillamise üle, teinepoolt terawa, kareda keele, kuiwetand südame ja tühja pea üle; wiimne lõpetus oli wastas tiku tunnistus, kui wastameelt  üksteisele olla ja õnnetuma pääwa needmine,  mis neid kokkutoonud. Siis jäid mõlemad  waid, mitmel pääwal ei lausund musta ega walget. Juut aga päris aeg-aealt oma raha ja ahwardas  juba omalt poolt kaebdusega ja kohtu abiga. Sikst lootis ikka weel, et Ursel wiimsel tunnil järel annaks, Ursel aga kinnitas, et selle peale ka wähemat lootust ei olla, tuleks ka kohus ja müüks kõiki mis leiab. „Et kohuS Sinu wara koti ka leiab, selle eest muretsen mina," ütles Sikst. „Seda mina nsun," wastas  Ursel, /Sinul ei ole midagi püha; kes omade ja wõeraste põlgduse all seisab, mis heat sellest ootada on." All ei kosund küll õnneks nii kaugele; Juut wöis märkava, et siin enam palju saada ei olnud,  ja oli rahul, kui wiimaks oma kauba jälle tttte sai, ja ühel homikul wiidi kuulus Rootsi kuninga hobune uest tallist wälja. Rahwa hirwitamine ei tahtnud otsa leida. Ühed ütlesid, kuninga hobune olla MMi juures aga nuumal olnud ja nüüd lihuniku kätte wiidud;  teised lisasid kõrwa, et Mõega-maja rahwa uhkus ikka tühi suurustamine 'olnud, rikkusest ei olla seal juttugi, ja kes enne aga selle pärast neile austuse nägu näitand olid, jätsid seda nüüd tegemata. Kõige rohkem pahandas se Siksti meelt, kui temale tähendati, et tänini tühjas kõrkuses oma naese wara peale liig kõrgest eland. Minu naese wara on minu wara", wastas Sikst, Minu isa pärandusest on se kõik kaswand." Seda aga ei ustud. , Urseli oma on kõik," ütles rahwas, ,se on tõsi, seda tema ise ütleb, ja Ursel ei maleta, olgu tema muidu mis on, seda teab kõik linnarahwas  Sikst sai aru, et Ursel ka wäljaspidi  kodusest tülist könelend ja omale abilist nõudnud oli, ja ikka paksemine tõusis wiha südames.  Pilkamised joomamajades sigitasid wiimaks riidu ja kiskumist, ja et Sikst seal ka wöitja oli, kostis ikka weel igast jutust hirwitamine  tema kõrwa. (Jääb poolele.) Tsensuri poolest lubatud. Tallinnas. 22. Jaani-kuu p. 1379. Trüttitud LindforS'i pärijate juures. Tallinna linnakohus kuulutab seläbi Üleüldiseks teadmuseks, et tallinna linnasaadikute  kogu uVupidnmife MmisM Kadriutali  ranna ääres kaks awalilu ujus Utise s Maja on iilese seatud saanud, nimelt uks, mis Glehni herra maja ligidal seisab, naisterahwale ja teine, mis mereallee  juures on, meesterahwale, nõnda kui, et need ujumise-majad kehwama rahwa pruukimiseks on antud, kus nad ilma maksuta  mere-wees wõiwad käia. Tallinnas,linnakohus, 17. Juunil 1879. Linnapea A. Baroit UexViill. Linnasikertar O. Benecke. Ue kooliaastal wöttan Kosti peol oma juure. Nemad saamad kooli-M juure abi ja möiwad laa muusiku tundisi saada. Tartus, Hõflingeri majas Nr. 6. Kussasep K. Aürgens. UUZs HeLwMWEa saab wüljareutitud. Ligemat teadust autakse  ues Slobodkas Priwalowi majas Nr. 130. WWö-Massinald, kui on: Weikesed käsji rehepeksu masstnad wvlwraudadc ja jalgega. Tuggewad iihhe ja kahhe hvbbuse rehhepekfu mass fiuad tarwiliste kböplitcga HooSte ja hciegadele. Sured iihhe, kahhe ja kolme pari ellaja rehhepeksu mässin  ad, mis isse wilja puhhaStawad  kööplttega  HooSte ja härgadele.  masstuad, wtlja Wlwi masfinad, harjapäheiua  kärrud, haksti massinad, sahhad ukslafed sahha jäud wattatud rauast, wölwide morrud, wankri assid »a pussid ja muud sellesaruatsid müüb . HseMmr Cmp. T allinnas Harju ulitsas Nr. 15. Koduloomade ja käsitöö uättus Wims. laab <l.. R« ja RS Augustit Pärnu linnas p?lttttõö näitus olema, kuhu MIIMU ja pilmsi j» IMU a»jn w»«u> w°»»ls>. Wjjlj» I«»w°d i»iU-I»d p-»«- 1-2- j7N7n°i.°>»,->° S l>»° ja >»«!> auu-°h°. °ls»»d --«"mn-d >-'-/»!» anilkiriad. KeS midagi näitusele tahab tua, peab seda kmuüß» Augustini järGeiöwa komitee. Teadaandmised. P. ZohannM iliöölllste-mch lhotelj ja trahter Waklv e r e s mis 12 aastat ülemal nimetatud härra käes paremas korras on peetud saanud ja wäga sündsa koha Pääl seisab, saab selle härra poolt ära antud. Mustatud une peremehega, kes seda hotelli oma kätte wvtta soowib, wõib 1. Juulist saadik minu juures kaupa tehtud saada; ka saamad siiasammas lähemad tingimised selles asjas tääda antud. Zkaupmees L. Zltatlly, Rakweres. Selle lehe tellimist ja teNmise raha Wõtawad wasta: Kerdlas: J. Huscn, Suure Hiioma-mõisas: koolmeister Liit, Lihulas: N. v. Seegebarth,  Saggadi mõisas : M. Kocro: W. Duglas, Simunas: W. Norrmaun,  Nagawereö: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, AbiaS: J. Jung, WõrruS: Vielrvse proua, Walkas: M. Rudolffs raamatu-poes. Lukusep M. Fr - i juures Sühikese-jala all Nr. 248 (3, on saada iga sugu lautud rauast haua-ristisi. Haua-aede, palkoni-aede, ahetast-aede, niisama kaa kraweerimisi, haua, risti- ja ukse-filti kullaga ehk höbega karratamist, saab tellimise peal wiiwimata walmistud. Kuulutus. Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eest rahwa kätte toimetada, peame aga sellepärast paluma, niipalju kui wõib rohkem lehti ühes pakkis tellida. Zga lugejale oma adressi peale saata, käib üle meie jõu. Uks must poi-paleto punase prunell wodriga wiissada papiros, üks paar gamashid, üsnauued, on ärakadund. Pällutakse  Girardi kunturi kätle anda. "Hinnad Tallinna turrnl. 19. Junil. Karduhwlid, tsetwk. 55 kop. Herned, t00p.... 7 „ Leatsed, toop .... 7 „ Tangud, Loop ... 8 „ Weikse lihha nael . 13—17 „ Sea lihha nael . . 17—18 Röösk piim, toop . 3 , Happn piim, toop . 4 . Mant, korter.... 4 „ Laua möi, nael . . 23—30 „ Pütti wöi, nael . . 23 —25 „ Muuna paar . . 3 „ Maubä-Mnnad. 16. Äunil 1879: Sola tünder 9 rbl. 50 kop. Knvwisool, tünder, 10 puda 8 rbl. Heringi tünder 13 —18 rbl. Silgu tünder 13—14 rbl. Kopli heina puda 45 kop. Hölge puda 25 kop. Soine lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem rand 18 rbl. Kasse pude süld 5 rbl. Männi pnde süld 4 rbl. 50 kop. Kiwwisütte puda 20 kop. Kiwwitörwa tünder 10 rbl. Some putörwa tünder 9 rbl. TelliSkiwwid tuhhat 16—21 rbl. Kattuksekiwwid tuhhat 40—60 rbl. Kustutamata lubja tünder 90 kop.