kehha läbbi jooksmine, soma issuta ni kange on, et 24 tunni aea sees ellajast surretab; künni selle päewani, kus sest teadaantakse, on 24 ellajast jnbba langenud. Termid ellajaid hoietakse wägga, et többistega kokko ei sa, agga siiski ei tahha többi järvel anda egga ärra  lõppeda. Odessast, Hobbuste margad. Neid lindusi on, kuida näeme iggal maal leida; olgo se külm woi soe maa, nad siggi nemad iggas paikas ühte wisi. Kuida Odessa seitung sest könneleda teab, on seal hiljoti maakonna kohtus  hobbuste wargate assi üllekulatada olnud. Seal olnud üks kaunis seltskond, kes omma iggapäewast üllespiddamist sellega teninud, et wöeraid hobbusid ommaks teinud ja neid münud,  just nago sedda ka meie jures saggedaste  kuulda ja nähha olnud. Selle auuwäärt  seltsi liikmete arru olnud 8l), mis kohto ees seisnud ja peale kaebajaid mitte karma wäärt wähhem, kui 2VV pead. Külm ja lumme saddu. Nende mollemate ülle ei woi meie se aasta kül mitte kaebada, sest et neid liast põlle olnud; agga kuida loeme, on musta merre ümber külm küünla kuus malli ja lumme saddu raske olnud.  Odessast kirjutakse, et seal möda läinud  kuul kangem külm olnud, kui meil se talwe ja kardetakse, et ilma lummeta kölle talli seal ümberkaudo talliwilja seemnele kahjo tehha woib. Türgi pealinnast, se on Konstantinopolist  ja Kreeka saarde pealt tullewad ka sönnumed, mis külma ja raske lumme saddude ülle kaebawad. Kui se nenda tössi, on Konstantin  opolis ni rohkeste lund saddanud, etinnimesed  mitto päewa ei olle woinud toast wälja minna, raudtee rongid jänud seisma ja sellega ühhes ka kõik töö ja tallitus. Kui se ka kaua ei olle kestnud, siiski ei pea meie unnustama, et sealt lõuna pool innimesed paljo õrnemad on külma wasto, kui siin põhja pool. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Terwise pudus. Würst Bismark olla sedda korda kaunis raske haige, agga lissatakse senna jure: ommetige mitte nenda raske, et ello kartust jures õlleks. Peawad  kül saggedaste kanged wallo ood peale käima, mis agga rohtude läbbi jälle waigistakse;  wanna keiser olla se kord terwise polest tuggew ja woida omma rigi asjo wägga hästi tallitada. Hiljemalt kirjutakse ühhe wäljama seitungi läbbi würst Bismarki terwisest: ..Ka tänna ei olle würst Bismark omma terwise polest paljo parrem, kuida olli, waid ennam ehk wähhem ühhe suggune; sellega ei olle agga mitte ööldud:  otse kui õlleks ellu kartust. Ei sedda kül mitte, agga ommetige on többi ta ihho rammo wägga nödrastanud, mis kül, kui ta ükskord parremaks saab, pitkemat aega tarwitab,  enne kui jälle omma suurt rigi tallitust ammetid omma tallitada woib wötta. Et st temma mehhikesel, kes jo harjunud allati teggew  olla, nüüd raske haige on, issiärranis ühhel aeal, kus tarwitawad asjad ja seadused peawad parlamentis kinnitub ja korra peale seätud sama, koddo peaZ seisma, raske on, ei prügi meie nimmetada. Tohtrite arwamite  järrele, olla ommetige lota, et kui würst ennast kowwaste kõige tallitust asjust emal hoiab ja waggusi koddo seisab, lühhikese aeaga üsna terweks sada woib. Woib ka olla, et sedda wanna sonna woime prukida: ..Rikka haigus ja waese öllut on kuulsad, mis kaugele hellistwad." Uhkus. Waljus. Need kaks sönna seisawad siin teine teist wasto, egga kõnni polegi  teine teise käe körwas, nago se ennamiste nende pruuk on; sest kes uhke, se on ka walli, agga siin on üks uhke ja teine walli. Kuida se meil jo tuttaw assi on, pannewad Roma piiskopid Saksamaal rigi seäduse wasto ja peawad sepärrast ka mõnda kannatama. Assi, kellest siin tahtsime könneleda, on Põseni piiskopi  uhkus ja kohto waljus. Põseni piiskop  on omma süddame kanguse ja wastopannemise  parrast wangi torni heidetud, kus omma trahwi aega peab wälja kandma. Nüüd ööldakse, et ta olla kohhut pallunud, temmale temma kammer-tenert lubbada, wangi honesse tulla, temmale jummalatenistust abbiks piddama  ja kohhus ei olla sedda lubbcmud. Selle peale ütleb üks Saksama seitung, et ta sedda selgeste teada, et kohhus temmale mitte üht 103