nemad innimesed ei mälleta näinud ollewad. Se immestlemise wäärt warrane kewwadine soe, on kõik lodust ni üllewägga ruttendanud, et mitmes kohtas rukkis jubba lonud ja öuna--puud  omma õitsemise tööga malmis pollomees wöis üht wagga õnnistud aastat lota; mis nüüd weel saab tullema, ehk wöib tulla, on meie silmade eest pakso kattega kinni kaetud, waid peame agga watama, mis aeg saab toma ja Jummalat palluma, et ta meid kõige kurja ja kahjo eest wöttaks hoida ja meie kätte tööd õnnistada. Tallinnast. Õnnetustest. Eestima kubbermango wallitsus annab omma kubbermango  seitungi läbbi, 6. Mail, allamal seisawast õnnetustest teada: Porkoni wallawallitsus on teada andnud, et seal maldas, Timowerre küllas  Zurri Wiinbergi parralt saun 1. Märtsil ärrapöllenud ja kõik temma maea warra ning ellaja karri sisse janud. Wanna 70 aastane issake, kes seal saunas ellanud, olla ennast ni wägga ärta põlistanud, et prsego alles többe wodis maas on ja teadmata, kas saab meel parremaks woi mitte. Kust tulli lahti läinud, ei õlle teada. Märtsi ku 9. päewal, parrast  lõunat kello 4, on Wellikse karjamöis Jaani-möis ja karja laudad ärrapöllenud. Sisse on jänud: 8 kasso wassikast, mitto tõö wankert ja sanid, 6 adra, ja paljo muid pöllo  ning maeariisto, peale 40 koorma ristikheina  ja kolkaid, kõik rided, meubled, höbbe asjad, pesso ja muud maea krami. Rentherra v. Gersdorff olla häddast omma wamiliga wälja sanud, sest et malli tuul tuld ruttust eddasi aeanud ja ta tööd ruttustanud. Maead olnud assekurantis ülles antud ja arwatakse neid umbes 2000 rubla wäärt olnud ollewad; agga rentherra kahjo umbes 3 —4000 rubla suur. Kust tulli wälja läinud, ei tea kegi. Järwa Jani kihhelkonnas on Heidmanni mõisa uus auro weske, mis alles möda läinud  aastal ehhitud, 19. Aprillil ösel wasto 20. künni allus mürini mahha pöllenud. Kahjo, mis seläbbi mõisale tulnud arwatakse 400 rubla suur ollewad, agga kust tulli lahti peasenud, sedda ei tea kegi. Wimaks könneleb  nimmetud seitung week ühhest wägga kurwast asjast, mis Zuro kihhelkondaö, Kui- metsa waldas sündinud. Se olnud 6. Aprillil,  et WVs aastane tallo pois , nimmega Tönno Pritberg, kes teiste poistega metsas karja hoidmas olnud, koggemata Hans Sistenthalist,  kes 16 aastat wanna, mahhalastud. Järrel kulades olla assi ni kaugel selgeks sanud,  et seal nelli karjapoisi, nimmega Jaan Rosmann lZ aastat wanna, Jakob Rosmann 16 aastat wanna, Hans Sistenthal ja Tönno Pritberg ühhcs karja hoidmas olnud ja Tönno  Pritberg olla omma wenna laetud püssi kotto ilma kellegi teadmata kasa tonud. Koeruse  parrast olla Hans Sistenthal püssi omma  katte wötnud, mis Tönno jälle wäggise ta käest tahtnud ärvswötta ; ta olla pissukese keppiga esmalt Hansule käe peale ja parrast püssi raua pihta lönud ja sealsammas kähwatanud  püs lahti ja laeng läinud Tönnul kaelast läbbi, mis järrele ta kohhe hinge heitnud.  Et nende poiste wahhel enne wihha ehk middagit nooklemist õlleks olnud, sedda ei olle kegi wöinud tõeks tehha. Narwast. Platsi sisseõnnistamine.  30. Aprillil se aasta, otse sel päewal, mil 15 aasta eest Krähnholmi märatuma wabriko maea nurga kiwwi paigale pandud, on seal üks uus wabriko maea ehhituse plats esmalt Kreka õige usso preestrist ja pärrast warsi selle järrele Ewangeliumi Lutteruse öppetajast  sisse õnnistatud. Wägga kenna ilmaga  petud pühhandusest wötsid mõnned sured  mehhed surest pea ja pessa linnast ossa ja ka paljo selle wabriko ossawötjaid herrasid ja peale selle arruto mu vahwas, ennamiste kõik töö rahwas.' Kuida kuulda ei pea se maea mitte paljo pissem sama, kui essimene, kus umbes 5000 innimest tõös ja omma iggapäewast  üttespiddamist teniwad. Kroonstadtist. Ilmadest. Üks nisuggune  fse kewwade, kui meil se aasta, on Kroonstadtis selle saeandiko aasta sees agga ükskord ette tulnud ja se olli umbes 59 aasta eest taggasi. Seddasamma tunnistame ka meie; ollime siis umbes ühheksa woi kümne aastane jömsik, kes kül meel karja pois ei olnud,  agga ommetige lammaste ja sea põrsaste tagga käisin, mälletame sedda selges te, et Jürri 184