mant Maletshkm Ma Mma?«eesteM .pMewa merresse. hüppanud! ja. et ts / Mitte, ojNda. ei mõistnud, on üks'Madrus, nimmega^Tsherkassow  tsdda wee surmast peästnud. Peale selle, ehk kül katsutud appi ruttata, on laewa mihamk  Mamonin, massina meister Juhhan Wessor  ja madrused Mhailow, Wllkujew, Wililippow  ja Shulenow ärrauppunud; peale nende olla weel kaksl madrust kaddund, kedda ka arwatakse  ärrauppunud sllewad. Kronstadti saddaMa  kommedant olla ka m kohhe senna jure läinud ja kustutajad möllanud, künni pole enne km tulli kustutud sanud. - - Kuida Kronstadti seitung könneleb, on Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh 10. Septembril,  homMiko kello kuus, Kopenhagsmst tulles Kronstadti jõudnud. Kolm päwa ja 15 tundi tarwitanud sõit Kopenhagenist künni Kronstadti ja kõik läinud wägga Suur- Würstiga on liggi sõitnud : 1 admiral, 3 Stabsohwitferi,  16 üllemat ohwitseri, 4 kardemarineni,  42 underupseri ja 280 soldatid. Kello 10 on Suurwürst Kronstadtist Peterburgi sõitnud, kus Suurwürst ja Aujärje pärria tal te peal wastotulnud. Pleskust. Kõlide puhusest» Seal kubbermangus peab laste sppetamifs assi koggoniste  waene ja puduline ollema ja sest asjast  könneleb „Wallitsuse teadaandja", et maa- WMvemsd sedda arratundWad, assi peab parremaks  nenda ei wöids se jada ja separrast olla nad rigi wallitsust pallunud, kolide  kvllo maa maksude sisse ülleswötta, sest muido ei sada nad ei peast egga jallust eddasi; nende sowimine olla rigi seestpolise asjade tallitaja ministre kätte, läbbi wadata ja kindlaks kinnitada antud; egga minister sedda smmetige ei sa keetma. Wõeralt maalt. SMfsMSKIt. Berlmist kirjutakse 12. (W.) Septembrit asjust, mis neile Paristst teada antud: Parist linna ümberpiramise jures, on ka Saksa- ja Prantsuse söa wäggdde  wahhel weikesed lahhingid olnud , kus Ma kord wöit Sakslaste? psk jänUd. 17. SepK«bM-H,lla nad põhja pool Parist BrewanneMetM-koos  olnud-ja Prantslased taggasi  lodud; 18. jälle Biketres ja 19. Parist kantstdes» ZgAKö kohtas piddanud-Prantslased  'tagganema' -ja Sakslastele rumi andma- Kõige nende pissukeste lahhingite jures on Sakslased 7 suurttükki wöitnud. Wersailles sanud 20W meest Mangi wöetud. Sakslaste kahjs ei olle suur olnud. Enne kui Strassburg Sakslaste katte langes,  on krahw Bismark katsunud ommalt poolt kõik arratehha , et söariistad seisma sa WerxeWallamine senniks, kui Prantsuse riik jälle ühhe õige wallitseja saab, kellega sünnid rahhs tshha, ärralöppeks; sedda temmast antud  head nõu eis olla Jules Favre wastSWÄ- waid otse wälja öölnud, et se nenda si woi sündida, separrast põlled söa tulli eddasi ja sured tükki d tappawad, kedda kätte sswsd. Berlinist kirjutakse 24. (12.) Septembril:  Mitte ükspäinis Preisi, waid kõige Saksamaalt  ja ka Sakslaste käest, kes waljamads sees estawad, tullewad palwe kirjad kunninga kätte, ja palluwad kõik nago ühhest suust, et kunningas rahho teggemises kõige Saksama sowimist täidaks, egga moeka tuppe ei pistaks, kui rahho ni kindlaks on sanud, kui se ial wöimülik, et üht sesuggust rahho rikkumist  eynam ei saaks ettetustsma, kuida Prantslased  sedda nüüd on teinud. Peaksid Prantsuse  ma prii rigi wallitsejad omma.üllekohhut ärratundma. Peaksid nad ommast kiusust järte! andma ja sedda ärranäggema, et nemmad  omma kiusuga üht parremat rahho ei jõua ennestele wöita! Jgga ohwer, mis parrast Sedani arrasndmist langeb, on ilma asjata, pahhandab agga Saksamaad weel ennam  ja kullude nõudmine ei lähhä wähhemaks,  waid tõuseb ikka suremaks. Wadako Prantsuse rigi aegnik wallitsus, kui ta rahwa kasso ta süddame peal seisab, ette ja möttelgo järrele, mis ta teeb. Meie ei tea kül mitte, kas keiserlik wallitsus Sedani arraandmist  rahho on tehha tahtnud, woi mitte, agga sedda teame wisstst, et Saksama rahhoteggemise  tingimised Sedaniö koggoniste teised ollid,  kui need sawad oilema, mis Parist' linna ees, ja jälle teised Parist linna ees, kui need. 317