234 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 6. Julil 1871. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Bonn. Et Ria linnas kolera rahwa keskes likuma hakkanud  ja wägga pahhaks ähwardab minna, saab selle eest, et se többi ka meie jures ei saaks hakkama  ja laiale laggunema, hoidmiseks, üllemate polest antud seadust möda politsei kohto polest, allamal  seisawad punktid selle kckssuga antud, et need ka köwwaste ja taieste täidetud sawad. 1) Peab igga maea perremees, sedda temma kohhust, et ulitsad ja wirtsa rennid puhhastud samad,  saggedamine ja surema holega, kui enne, puhhastama. 2) Peawad maea perremehhed selle eest köwwaste ja holega murret piddama, et nende howid ja krundid  puhhastud ja kassitud on, ommale.sönniko augud  ja pühkme kastid teeb, mis ka ni saggedaste kui ial wöimalik peawad puhhastud ja wälja wetud  sama, sõnnik pöllude peale ja pühkmed senna, kuhhu politsei kohta kätte näitab. 3) on igga maea perremehhe kohhus selle eest köwwaste hoolt kanda, et peldikutes puhhas luhwt on ja et need saggedaste sawad puhhastud. ' Kõige nende asjade sees peawad meie linna koddanikud  wastopannemata, mitte ükspäinis sedda, mis politsei kohhus käsknud, waid ka sedda, mis terwise hoidmise kommisfioni liikmed ja nende savikud  käskiwad, wibimata täita; julgeb agga kegi selle seäduse - wasto panna ja sedda mitte Läita, mis kästud, siis saab ni kohhe wastopannia kullu peale, kõik tehtud, mis temma teggemata jätnud ja holeto ning wastopannia issi langeb seäduses kinnitub, kange trahwi alla. Pernus, politsei-kohtus, 10. Julil 1871, Politseikohto pea-wannem Groot. M. 1050. Sikkertär E. v. d. Borg. Z Perno politsei kohhus annab seläbbi kõigile, agga issiärranis neile, kellesse se putub teada, et kõik pühkmed, prüggi zc. :c. agga aina üksi woiwad  wetud sada: 1) linna krawi. Tallinna wärrawa tahha, wälja pole kantsi. 2) linna krawi endise wessiwärrawa tahha parreni  pole külge. 3) allewi ja üllejöe allewi rahwale sawad nende karjama äre kohhad tulbadega kätte märgitud, kuhhu omma pühkmid ja prüggi peawad weddama. Möllemate essimeste nimmetud kohtades peawad wäljawetud prüggi ja pühkmed wette agga mitte krawi kalda peale kuiwale, egga senna lähhedale laggendiko peale, mahhawissatud sama ja möllemate  wimaste nimmetud kohtade peal jälle ükspäinis  tulbadega ümberpiratud kohha peale. Kes selle kässo wasto teeb, arwatakse selle sarnatseks, kes awwaliko plaksisid rojastab ja kes mitte politsei  käsko ei olle täitnud ja langeb selle trahwi alla, mis seäduse ramatus nende kohta kinnitud ja peale selle sawad prüggi ja pühkmed, mis muiale mahhawissatud, selle kullo peale nimmetud kohta wetud, kedda esmalt seaduse wasto töö peali kätte sadud. Prrnus, politsei-kohtus, 10. Julil 1871. Politseikohto pea-wannem Groot. M 1050. Sikkertär v. d. Borg. z Kaks noort innimest, kes seppa ammetit sowüvad Wöppida, woiwad kyhta leida Tallinnas seppa meistre F. Weise jures, luggemise ulitsas M 46, allewis karjawärrawa tagga. Ka wöib seal neile kohta juhhatada, kes maleri ammetit tahtwad õppida.  i Tullewa semestre hakkatusega wöetakse kostilapsed, elementarkoliherra J ürgensi  jures, Üllejöe allewis, wasto. , s WäW häid ja raskid rukkid müüb oddawalt Pernus W. L. Sternberg. ? Häid kaero müüb oddawalt, Perno-Nia allewis, sure Ria ulitse äres kaupmees J. Schwarzfchulz. . Üllöjöe allewil on Sokolowi saun ühhe aasta peale rendi peale sada. Kes sedda omma kätte rentida tahtwad, tulgo esmaspäewal,  19. Julil, hommiko kello 8 ja 10. wahhel Sokolowi järrele jänud warranduse kurateri  Heine jure/kes Wachsi maeas asset, kaupa teggema. , " Maea müa. Meie pärralt, Perno-Ria allewis M 132/420 al seisaw pu ellomaea, öuna-pu aea, keldre, pukuri  ja hobbuste talliga, tahhame ärramüa. Mis tingimistega, sedda otsust anname issi. E. Barischewski ja A-. Petuchoff. i Üks walge mustaplekkiline, pikka silleda  sabbaga jahhe koer,' kelle nimmi Marko, on 6. Julil pärrast lõunat peale kello nelja, Söderströmi massina wabrikust, mis Tallinna linna lähhedal, ärrakaddunud. Kelle jures ta on, sedda pallub teada anda E. Kirchhoff. i Juli ku 3/4. päewa ösel arwata, on Mötso.mõisa seppi kodda lahti murtud ja sealt ärrawarrastud: l/üks suur wassest us, mis enne terpentini teggemise jures prugitud, ja umbes 5 künni 6 puda raske on. 2) üks suur rauast wõrro, umbes 12 naela raske. 3) üks tük uut ratta witsa rauda, umbes 10 naela raske. 4) üks tük wankre resor-rauda, umbes 7 künni 8 naela raske. 5) üks rauast sani-tek, umbes 5 naela raske, ühhest otsast tük mahha raiutud. Kes warrast kätte saab ja sedda ülles annab, ehk selget arro woib anda, kust tedda kätte wöib sada, sellele lubbab Mötso mõisa politsei 25 rubla höbbedad waewa palka. s