handete kaupa, ja juba riigiwalitsus kartma lõi, et selkombel kõik Saksamaa hobustest puhtaks tehakse ja juhtub siis wahest omal tarwis olewad, siis ei ole neid kellegi hinna eest kusagilt saada. Et selle kaubitsemisele aeda ette teha, on riigiwalitsus köwaste ärakeelnud neid üle piiri wäljawiimast. Austriamaalt. Türgi asjust. Kölni seitung ütleb alamal seisawaid telegrahwliku sõnumid Konstantinopoolist saanud: Inglise asjade talitaja lord Laüard, on sultani juttul olnud, ja temale äraseletanud, et Inglismaa arwab nüüd aea tulnud olewad, et tema nende wahele woib astuda. Ei wötta Wenemaa rahu tingi mesi mitte wastu, siis peab Inglane oma ja türgi kasu pärast Dardanellet ja Konstantinopooli  oma kaitsmise alla wötma. Peaks aga sultan wastu seisma, siis saab Inglane Dardanellet, kui seda näeb tarwis wäewöimusega wötma. Sultan ei ole head nöu wastuwötnud, waid käskinud teda selle asja poolest ministriga kõneleda. Et aga Inglane  nenda kõnelenud ja see Türklasel wastumeelt  olnud, seepärast olla siis Ramük pasha Donau jõe ääre sõitnud, et sääl ilma Inglasel  - ja tema toemetuse abita, ise wene riigiwalitsusega  katsuda rahu asjust kõneleda ja rahu tingimesi läbi rääkida. Seda wiimast ustakse siin, et see ka see kõige parem tee, mis > Ramük pasha ettewötnud, ehk kül sultan arwab,  et aeg mitte paslik ega omane seks weel ei ole. Inglane selle wastu kardab, et tema sõbrus sultani juures wäga alanenud ja sultan  teda enam ei sa uskuma ega tema head nöu wastowötma. Laüard pöörnud lehe ümber  ja hakkanud teist juttu ajama, ning öölnud,  et Inglane surmab oma sõbrust Wenelasega  ja hakkab temaga sõda pidama; ka see ei olla KonStantinopoolis suurt maksnud, keegi ei ole teda uskunud. Inglise admiral olla juba KonStantinopoolis ja arwatakse teda selle pärast senna ruttanud olewad, et türgi walitsusega  selle poolest kokku leppida ja ühendust teha, et ta oma wäega Konstantinopooli alla tahab tulla ja seda hoida, et Wenelane oma kassa ei saaks tema järele wälja sirutama. . Eneste waheline tüli. Belgradist kirjutakse Wiini linna politika seitungi läbi, et sääladne Skuptshtina 27. Juunil koos olnud  ja nemad isekeskes oma asjade tallituse pärast tülisse läinud ning 31 liiget endid lahti öölnud, et wälja astuda ähwardanud. Suurem  hulk ei ole aga seda põhja, mis peale nad lahti öölnud, mitte wastowötnud, waid kinnitanud, et peawad paigale jääma. Prantfufemaalt. WaNa paawsti terwisest kirjutab üks Prantslane 27. Juunil:  ..Mul oli täna on, ustawast kohast saadetud  telegrammi, wana paawsti terwise üle lugeda ja sääl oli ööldud/ et wana püha isa haigus olla, et tema ihu rammu wäga olla wähenenud ja sest sus ka karta on, et üks wäike silmapilk tema maapealise elule wöib otsa teha; mis siiski kõik nenda saab sündima,  kuida wana taewa Taadike seda temale, arwab hea olewad. - Küsimine ja wastus. Hiljuti küsis  üks suuremast sugust naesterahwas, selle naesterahwa käest, kes temale iga päew warsket  piima tõi: Ütle ometige, kust see tuleb, et piim nüüd nii wäga wesine on? Uh suur proua, wastas piima tooja, kui teie teaksite, kui palju lehmad selle suure palawaga wet joowad, siis ei wöiksite teie seda mitte imeks panna, et piim wesine on. Uuemad sönumed. Peeterburgist. Kiudraladjutant Baranzow  on, kuida Wene «Jnwalide- kõneleb, riigiwalitsuse  poolest lakkitud Balti mere ranna äärtsid kohti ja kindlusi järelwaatama ja on oma reisi peal 13. Juulil Kroonlinna jõudnud,  et ka saälatsid kindlusi ja pattareisid järelwaadata,  kui tugewad ja kindlad n'ad on. Neid hoolega läbiwaadakes, on kiudraladjutant neid wäga head leidnud olewad. Wäikese Asiamaalt tulewad waga kurwad sönumed Türklaste hirmsa tööde üle, kuida nad sääl Armeenlast piinawad ja tappawad. Eriwanist antakse 15. Juulil telegrahwi läbi järeltulewad sönumed: Tuhandete kaupa pögenewad  Erzerumi, Mushi, Wanni, Bajasidi ja saal ümberkaudu külades elaw rahwas, Kurdenide  hirmsa tööde eest, üle Eriwani, Tihw- 242