Perno Postimees ehk Näddalileht M M. »S«s kesknäddal 16. Junil.^ aasts. SeS lehhes seisab Bessarabia maast ja rahwast. Ommalt maalt. Riast: Keisre Herra reisist. Keisre Herra Berlinis. Tallinnast: Wäljarändajatest. Peterburgist: Wilja sagi lotusest. Arljangelist: Rahwa ellust. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Troni pärrimisest. Berlinist: Elsas-Lootringeni asjust. Münhenist: Suurwürstina  reisist. Koblentsist: Keiser Aleksander. Prantsusemaalt: Prints Napoleoni kirri. Uemad sönnumed.  Tellimise teadaandmiue. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" pole aasta peale, se on 1. Julist künni 31. Detsembri ku päewani piddada tahtwad teada, et temma hind pole aasta pealt on: postirahhaga 75 ja ilma postirahhata 65 kopp. Tellimesi pallutakse warra tehha. Lehhe wäljaandja. Bessarabia maast ja rahwast. IV. Eks ma olle jälle siin, wanna söbber! Ons sul aega, siis istume nattuke pengi otsa peale, panneme pibud smtsma ja könneleme ommast maast ja rahwast eddasi. Sa tead jo, egga mölder kotti poleli jahmatamata ei jätta, nenda ei woi ka meie omma jutto poleli jätta. Hakkame  siis peale. Kõik assutused Bessarabias ei olle aastal 1814 assutud, maid paljo on neil aastail 1817, 1821, 1831, 1836 ja 1842 assutud ja rahwas ennamiste Würtembergist ja Polamaalt  senna tulnud. Assutuste nimmed, mis aastast 1817, assutud, on: Töblits, Sarata, Gnadenthal, Lihtenthal, Friedenthal ja Hoffnungsthal.  Sarata on kõige ennamiste sepärrast  tahhele pannemise waärt, sest et üks endine katoligi paater nimmega Jgnats Lind! seal hea nõuga abbiks olnud, ja on se assutus  selle aea sees, kõige omma eddenemisega kaugel teiste assutuse kohtade ees, ei mitte sellepärrast,  et pater selle assutuse jures hea nõuga abbiks olnud, waid rahwa usstnuse ja holekandmise läbbi. Kuida jubba ennegi ollen nimmetand, on assunikud kõik ennamiste Würtembergi  kunningrigist; ka on. seal Badenist, Baierist ja Hessenist muidogi teada, könnelewad  nemmad ka saksa keelt. Nende kele murre on agga wagga mitme suggune, otse nago Tallinna, Willandi, Tarto ja Wörro keel; kõik rägiwad. eesti keelt, 'agga teine ei tahha pea teisest ennam arro sada; otse nendasamma  on nende saksa kelega sesamma palk, et üks ei tahha teisest arro sada. Põhja- ja lõuna Saksama rahwas on wägga