ja nimrnetasid tedda Wennema Keisriks , mis ta agga sure palwete peale 22. Oktobril wastowöttis,  ja sest et kirrikute sees ja wäljas, tornide, laewade ja mallide peal tuhhanded heäled hüüdsid : ..Ellago Peter Aleksejew, Zssama  Jssa ja Keiser se suur!" Aastal Juli ku 3. päewal tulli Peter  jälle kaunis rohke arro söa-laewadega, Holsteini hertsogi ja kahhe Homburgi printsiga  Tallinnasse, soi üllema kommandandi v. Delbeni jures, olli ka kõige omma suurde liggi ollewa meestega ühhe nore herra pulma wöeraks  ja käis saggedaste omma armast Katarinetttaali  watamas, reisis 12. Julil ülle maa Nogerwiki sea la st uut saddamat, kelle kallal ööd kui päewad tööd tehti, matama. Lühhikese  sea! ollemise peale tulli ta jälle Tallinnasse  käggasi ja jäi künni 25 Zulim senna ja kaks sealt siis ülle maa Peterburgi taggasi. Se olli siis ka temma wimane kord, mis ta Tallinna linna müride wahhel aega witis. ..Olleksid Tallin ehk Rogerwik, enne 1702 aastat minno käes olnud" olla Keiser ükskord öölnud, siis ei õlleks minna omma Eüropa Wennerigi pea ja pessa linna mitte Newa jöe maddala kallaste peale ehhitanud, maid sta Eestima kõrge ranna kallaste peale." Kuida õlleks meie assi siis koggoni teine olnud! Ommalt maalt. PeVNIZA. Auu ö töö. Jggakord ei tahha se walli kohtomöistmine: Eestirahwa seas ei olle häid innimesi leida", mitte kohhane ja oige olla, waid igga rahwa seas on ommad  head ja wead, mis parrandada tahtwad. Otse kui willi ja umbrohhi seggamine kaswab, nenda ka ausad ja autumad innimesed, olgo se rahwa ja seisuse seas, mis tahhes; agga mitte ükspäinis Eestirahwa kulges ei kaswa paised, mis haisewad ja kaugele lehkawad. Et nende seas pahhuraid on, sedda ei wsi kegi sallata, agga egga sellepärrast kõik weel raiskus põlle. Wata siin tahtsin sulle üht sündinud asja, mis mödaläinud päiwil meie linnas olli, jutlustada. Ühhel päewal tulli üks, na rietest arwata, Wiggala poolt mees, kes kaubaga turru peal olnud, meie jure ja kaebas, et ta omma kauba eest sadud rahha warrandust, kõige tassenpungaga ärra kaotanud ja pällus meid sedda Postimehhe läbbi teada anda, ehk on wast mönni auus mees sedda leidnud, ja kui ta teada saab, kelle omma kaddunud,  wöib sedda katte tua. Sedda asja ülleskirjutades  ja üht ja teist temma käest nõudes, witis mees rohkem tund aega meie jures ärra. Kui parrajate minnikut teggi, tulli üks siit Perno kihhelkonna mees tuppa. Kui kulasime, mis tal head juttustada, kostis ta: olli ikka nattuke ka; leidsin nattukese aea eest üht tassenpunga,  kus paarkümmend rubla rahha sees ja tahtsin palluda sedda rahha teie jure ja Postimehhe läbbi teada anda, et se, kes sedda kautanud, siit wöiks kätte sada. Kui leidja käest saime järrel kulanud, mis tarwis teada, olli assi selge, et leitud rahha küllamehhe omma  olli, kes praego weel meie jures seisis ja kõik meie jutto pealt kulas. Nüüd wöib iggamees  arwata, kui suur ta rõõm olli, omma jälle kätte sada ; pakkus leidjale ka waewa palka, auus mees kostis: kas agga palga eest üksi leitud asjo jälle peame taggast tomä; ei mitte, waid armastuse tööd tehhakse ilma palgata.  Kas ei olnud töö kido wäärt ja mees sedda wäärt, et tedda nimme piddi peaks nimmetud  sama, agga mees pällus wasto, et mitte temma nimmi awwalikus lehtes ei saaks nimmetud,  ta ei tahta sedda mitte, et selle pissukese töö eest peaks passunat sama aetud. Meie ütleme siis löppetuseks: Minge ja tehke nendasammati!  sest se on ristirahwa kohhus, armastuse  tööd omma liggimese wasto tehha. Pernomaalt. Pühhapäewa rikkumise  ülle tõstetakse kibbedaid kaeb tust; jo se ikka tööst peaks ollema, egga innimesed ommetige  muido ei hakka selle ülle kaebtust tõstma. Wanna taewa Tädike annab meile se aasta wägga korralised ja kõige tööde tarbeks head ilmad ja ommetige on innimesed ni tännamata  ja sönnakuulmata, et nad temma kässo sönna ei pea. Ta on ommas kässo sönnas öölnud: ..Sinna pead pühhapäewa pühhitsema,"  agga parrako ristirahwas ei holi  sest; selle polest on judid paljo sönnakulelikumad,  wata, kas nemmad omma hingamise  päewal middagi tööd ettewöttawad? 247