Wõeralt Maalt. Saksamaalt. Wanna keiser Napoleoni terwis ei pea ka suur assi ollema, noh, jooksja  többega olli tal jubba ammugi teggemift, nüüd olla Jnglisma tohtrcd temmale nöu andnud Baieri maale, Töltsi lähhedale minna ja seal, Jodbadi hallika wet prukida, lodawad  sedda kõige parrema jooksja többe wasto ollewad. Peab agga wanna mees esmalt Baieri rigi wallitsuse käest lubba küssima, kas tohhib senna minna, woi mitte. Prantsusemaalt. Üll eüld sest wäe tenistu sest. Se assi witis rigi wallitsuse! hea hulk aega käest ärra ja tarwitas pitkemat läbbi räkimist, järrel arwamist, õiendamist ja selletamist; üks ossa olli selle poolt, et kõik peawad kronut tenima, teine ossa olli selle wasto, waid sowis, et kõik nenda peab jäema, kuida enne olnud. Pitkema läbbiräkimiste ja waidlemiste peale, olla möllemad põled endid ühhendanud ja nüüd uut wäetenistuse seadust walmis teinud, kelle järrele igga ühhe kohhus on nimmetud aeg wäetenistuses olla ja parrast jälle otse nendasammuti on nimmetud aeg taggawarra  wäetenistuses; kus jures ta prii on ja minna woib, kuhhu ta tahhab, on agga södda, siis astuga kohhe ilma wasto tõrkumata wälja. Otse ühhel aeal, nago praego Prantsuse ja Saksa rikide wahhel on, sedda uut seadust tel)ha, näitaks körwast wadates nenda, nago õlleks Prantslasel middagi süddame peal ja otse kui tahhaks ta waggaduse ja rahho katte al ennast selle wasto walmistada, et Sakslastele  sedda katte maksta mis nad neile teinud  ja se assi sunnib Sakslast allati silmad lahti hoida ja walwada ei tohhi ialgi tukkuma jäeda; ta seisab waggusi ja matab ning panneb terraselt tähhele, mis nabur teeb. Ei tea mis Prantslane ka jubba õlleks ärrateinud,  agga ta waese mehhel on praego alles üks wägga pahha paise parrema kae peal se on söa kullu maksta ja wöeras wäggi kaela peal se kelab tedda möeka kätte wötmast; sepärrast peab wäggise rahhuliselt koddo istuma  ja sedda aega otama, meil omma termist on sanud, sest otsib ta ka siit ja sealt plaastert,  mis sedda paiset parrandaks; agga assi ei tahha kuidagi ruttem Minna/ kui käes on; agga eks se olle jubba ammust tuttaw: „Jgga assi wöttab omma aega," nenda siis ka nende paise panemine. Karta on se, et ni pea kui Prantslane ommast wöllast ja wöerast wäest lahti sanud, ning ta ennast pissut kossutanud, ta Sakslaste tutti kohhe kinni kargab, et neile sedda kätte tassuda, mis teised neile teinud, mingo se siis õnneks woi mitte; kes selle peale woib wadata. - Koli asjust. Prantsuse jesuititel olla se wägga wasto meelt, et rigiwallitsus koli sundmust Prantsusemaale pärris seaduseks teinud,  kelle wasto jesuit Dumas kirjutab: „Wastoräkimata  tossi on se, et katoligi usk koli öppetust  ei nõua, siiski on kirrik wibimata ja murrelikult selle eest hoolt kandnud, et kolid aösutud ja üllespetud sawad, agga üht seadust selle parrast tehha, mis neid trahwib, kes koli päiwi widab, ei olle melegi tulnud ja et se häddast tarwis õlleks, et iggaüks luggeda ja kirjutada mõistab, ei tunne nad nisamma mitte tarwis ollewad. Koli sundmus on agga üksi protestanti ehk Ewangeliumi  ussuliste  jures prugitaw. Zmmeks tulleb panna, et katoligi usk pimmeda sandi kombel käia armastab,  kes kassi kaudo ehk juhhe naeal omma  teed woib käia; armastawad siis pimmedust  ennam kui walgust. Jtaliamaalt. Kroonprintsi reisist. Et Jtalia kroonprints omma abbikasaga Saksamale  ja nimmelt Berlini reisinud, se panna Ztalia rahwast mõnda mõtlema. Essimene kord on se, et nende kroonprints üht sesuggust  reisi on ette wötnud, agga laidowaärt ei olla se ka koggoniste mitte, sest ta tunneb sedda ennesel wägga häddast tarwis ollewad, üht tuggi körwa, muido ei wöida ta püsti seista ja Saksamaalt leiab ta ennesele üht tuggi, kelle sarnast muialt leida ei õlle. Separrast ei wõi sedda siis kegi immeks panna, et ta Saksa rigiga ühhendust tahhab tehha. Tunneb  ärra, et Prantsuse poolt middagit head lota ei olle, sest seal olla jesuitide kaes weel wägga paljo melewalda ja wöimust. Kegi ei tahha Prantslast uskuda, egga kegi temmaga sobruse seadust tehha; se tunnistab siis ni paljo, 194