edasi läinud, siiski on see ikka nihkunud ja kuida see mööda läinud nelja aasta sees edasi läinud, seda nääme siin alamal: Aastal 1871 olid talurahwa paris talukohade  aru 6088 talukohta ehk 134,503 taadert,  see on 24 protsenti talukohadest ja 25 protsenti tandritest ja senna juure tuleb weel 5 protsenti mõisa maad. Aastal 1872 olid juba 6577 talukohta ehk 145,656 taadert, see on 28 protsenti talukohtadest  ja 28 protsenti kaadritest ja senna juure tuleb weel 7 protsenti mõisamaadest, talurahwa päris omad. Aastal 1873 olid juba 8311 talukohta ehk 179,865 taadert, see on 33 protsenti talukohtadest  ja 33 protsenti kaadritest ja senna juure tuleb weel 9 protsenti mõisamaadest, talurahwa päris omad. Aastal 1874 olid juba 9708 talukohta ehk 211,105 taadert, see on 37 protsenti talukohtadest  ja 39 protsenti kaadritest ja senna juure tulleb weel 9 protsenti mõisamaadest, talu rahwa päris omad. Mida enam talu kohtasi päriseks ostetakse, seda enam wäheneb rendi kohtade ja nendega ühendatud kaadrite aru ja sellest andwad alamal  seisawad numrid otsust. Siis olid: 1871 aastal 18,969 rendi-kohta ehk 390,985 taadert 1872 „ 16,688 „ „ 358,096 „ 1873 ~ 16.399 ~ 349,579 ~ 1874 „ 16,269 .. „ 324,649 „ Kuida kroonu möisade peal olewa talukohtadega  lugu ja kui suur nende aru, seda ei woi meie seekord weel mitte selgeste ülesanda, sest et nende aru meil puudub. Nende kroonumaade  suurus, mis talurahwa käes pruugitawaks,  on Liiwimaal ühtekokko 333,455 tessatini  ja nimelt: 1) talurahwa päris 27,004 tessatini ja 2) raharendi peal 306,451 tessatini. Kõigist kroonu maadest on siis umbes Vl2 jagu ostmise läbi talurahwa päriseks saanud. Kroonu möisade talumaade seletus ning õiendus,  on nüüd üsna walmis ja löppetud ja wöiwad nüüd päriseks ostetud saada. Siin juuHs tuleb tähendada, et kõik wilja suurus, mis Liiwimaal talurahwa magasinides seisab, ühtekokku 297,938 tsetwerti taliwilja ja 378,480 tsetwerti suiwilja on, mis ühtekokku  676,458 tsetwerti wälja teeb. Kui nüüd seda wilja raha peale, kuus rubla tsetwert  arwame, siis oleks, kui kõik wana wiisi jäeb, talu kogukonnadel iga aasta, mis intressist  kautawad, peale 206,666 rubla kahju. Peale selle on kogukonna laeka raha suurus  selge raha ja intressi kandjad paberid ühtekokku peale 5,666,666 rubla suur. Mere seisus. Bolderaast kirjutakse 57. Detsembril, et tule paagi juurest waadata,  niikaugele, kui silm waatama ulatab, kusagil enam lahtist wet näha ei ole; külm, mis neil ka künni 22 kradi peale tõusnud, on laewade käimisele otsa peale teinud ja nende teed kinni pannud. Tali korterisse on senna jäänud 53 laewa ja mõned weikesed laadimise kaubade wedamise wee riistad ehk pordingud ja paadid, mis kõik peal poole walget kirikut kinni jäid, on säält ühest ajast seisawa koha peale wiidud, kust nad aga enne jeä minikut ühe kindla koha peale peawad wiidud saama. Laewadest. Bolderaast kirjutakse 59. Detsembril: 53. ja 54. selle kuu pääwast saadik,  on wiimased 59 auuro- ja 2 purju-laewa siit meresse läinud ja sia on jäänud umbeS 66 laewa, mis linnast ladungiga sia labiraijutud,  mis nüüd ootama peawad, künni ükskord  wöiwad wälja minna. See ilm arwamata  liig warane tali on neile suurt paha teinud  ja nende rehnungi üle suure musta riipso tömbanud. Lahtist wet ei ole praego kusagil  näha. Tartust. Mälestuse pidu. Detsembri kuu 12. pääwal, lõuna kello 12 sai uniwersitäti  saalis 73 aastane uniwersitäti asutuse mälestuse pääw pruugitama pühandusega pühitsetud.  Peale selle, kui kello 11 uniwersitäti  kirikus jumalateenistus sai peetud, kus uniwersitäti koguduse öppetaja, prohwessor Werdinand Hörschelmann jutlust pidas, sai see pühitsus uniwersitäti saalis ühe lauluga, mis tudendid laulsid, alustatud. Uniwersitäti saal oli kunnbwiimase platsini rahwast täis. Peale kooli öppetajate, kes kõik täielikult koos olid, olid ka kõik maa la linna ülemad, tudendid ja õige rohkeste naesterahwast sääl ja nende seas ka kõrgest auustatud Tartu koolide maa- 12