Selgemad teadused puduwad sest hirmsast mõrtsuka  tööst. Peterburgist. Lubbadus. Gdowi- Zamburgi seitung könneleb, et Nü-Karlebüs  üks proua, nimmega Bogdanow, kes hiljuti  arrasurnud, omma testamentis, kõik omma  warra marki suur, linna waeste kassuks lubbanud, kui mitte temma poeg, kes merremees ja pitkem aeg jubba teadmata, kas ta weel ellad, woi surnud on, ühhel nimmetud  aeal wälja ei tulle; se on siis, et kui temma  poeg testamentis nimmetatud terminiks wälja ei tulle, üllemal nimmetud summa, lubbamise  järrele, waeste heaks langeb. Rõuge pannemisjest. Pandud rõugete  ülle on rahwa käes siin ja seal mönnesuggused  juttud ja arwamised ja mönned ütlewad  weel pealegi, se olla kahjolik, siis röugid panna, kui pärris rõuged siin ehk seal likumas olla, se aidata nago sedda asja weel ennam eddasi ja ärritago pärris-röugid laiemale lagguneda;  sepärrast seista nad wasto, egga lasse, issiärranis täis kaswanud innimestele koggoniste  mitte röugid panna. Selle peale on nüüd maawannemsd ja wallitsejad üllemat tohterdamise kohhut pallunud, sedda üllewägga tarwilist ja rahwa terwisele tullust asja selgemine  ja kassulikult ärraselletada, et nad wähhem  selle wasto söddiksid ja issienneste parrast püaksid ennestele röugid panna laska. Selle palwe peale annab nüüd Peterburgi üllem tohterdamise  wallitsus üht lühhikest wastust, mis ..Wall. teadaandja" sees nenda luggeda: ..Pandud-rõuged, mis lastele sawad pandud,  ei kaitse üht innimest mitte kõik temma ello aeg, waid agga sedda möda, kuida üks laps omma röugid on ärrapöddenenud; sest üks laps on röuge pöddenemise jures rohkem teine wähhem haige midda raskem üks laps röuge pöddemise jures haige, sedda kauem kaitswad pandud rõuged pärris rõugete eest." ..Et se woimata on, selgeste öölda, kui kaua pandud rõuged, pärris rõugete eest kaitswad,  kas woi rohkem aastaid, sest et laste jures pandud rõugete pöddenemine wagga mitme suggune on, sepärrast on häddast tarwis, et kes aastad wannaks sanud, neile jälle ueste rõuged peawad pandud sama." „Se mõtte, et seal, kus pärris rõuged wälja hilmunud, ei tohhi röugid panna, põlle mitte õige, waid need peawad paljo ennam sundima, õige ruttust sedda tööd kassile wötta ja Ühhe tassa, ni norele, kui mannale ning kesk ealisele,  ilma wahhe piddamata ja aea wiwitamata röugid panna, mis mitte üksiko innimestele, waid kõige rahwale sureks kassuks. Sedda on mitmesugguse katse läbbi wägga hea leitud ollemast. Baierimaal, kus röuge pannemine ja parrast ueste pannemine holega ja korra parrast saab tehtud, on leitud, et pärris rõugete  tullemine ikka arwemaks janud ja surretab  paljo wähhem, kui enne mannal aeal. Würtembergi maal kuö röuge pannemine hiljem  peale hakkas, on ette tulnud, et 260 lapsest,  kellele rõuged pandud üks ja 2666 innimesest,  kellele ueste röugid pandud, ka üks pärris  röugid sanud." Sedda woib ka ettetulla ja on ka tulnud, et need, kellele ka ueste röugid pandud, meel röugid on sanud, agga need põlle siis ni murdajad  sedda samma on ka nende jures leitud,  kellel pärris rõuged olnud, kuida kirjad sest juttustawad et nad neid ueste jälle sanud. Sesuggune assi woib ette tulla: 1) kui üks, kellele ueste röugid pandud ja siis selle aea sees pärris rõuged saab, se többi jubba enne röuge pannemist temma ihho sees olnud sest pandud röuge wäggi mõõdab alles kümne päewa parrast ka seal siis, kui kegi nenda kahhekordsid röugid korraga põeb, on pärris rõuged paljo kergemad, kui agga pandud rõugete limma hea on olnud, ja nad ka hästi ülles ajanud, ja 2) kui essimesed rõuged mitte holega põlle järrel wadatud, kas limma hea olnud ja rõuged  hästi ülles ajanud woi mitte." Peaks ka meie rahwas sedda röuge pannemise  asja ja temma kasso ning kahjo öiete ärratundma, ning surema holega sette peale watama, et nende lapsed norelt röugid samad ja kes jubba 15 aastat manna, omma röuge pannia jure lähhäb ja ennesele röugid panna lasseb, egga melega sest emale ei hoia ja nenda ennesele kahjo ei te. ' — Suur wöit. Januari ku 2. päewal, kus jälle õnne mehhed omma nota weddasid ja seal on üks Tweri linna gümnasiumi koolmeis- 56