toma. Kuida Kölnist telegrahwiga teadustud,  on Bazaine 6. Augustil, sealt Spaa linna sõitnud» Kuida kuulda, ei tahta temma mitte Belgiamaale, waid Inglismaale omma ello asset wötta ja ellama jada. Kölnist kirjutakse Augustist, et Bazaine Z. Augustil kubberneri herra, kindralleitenanti von Kummeri jures wöeraspeul käinud ja parrast lõunat olla kubberner jälle temma jures  käinud. Bazaine abbikasa olla omma öepoeaga selle päewa hommikul Spaa linna, omma laste järrele sõitnud. Kölni seitung jutlustab  ühhest kirjast, mis Bazaine abbikasa Prantsuse ministrile kirjutanud, kus sees ta sest selgeske könneleda, kuida nende pöggenemisega  luggu olnud ja et peale temma ja temma oepoea Alwarets de Rul, kegi temma abbikasa  ärrapöggenemise jures põlle abbiks olnud, egga kegi ka sest musta egga walget põlle teadnud. Ta olla siis, kui temma palwet temma  mehhe wangi pölwe kergitada, põlle kuulda wöetud, sedda kindlat nõu wötnud, omma meest wangi pölwest peästa ja sedda temmale kirjaga, mis ühhe issiärraliko tindiga kirjutud, teadustanud.  Austriamaalt. Wee-töusust. Mitme päewase raske wihma sao järrele olla Donau jõe wessi kaugelt ülle parraja seiso tõusnud, mis ka siin ja seal kahjo teinud, agga kui suurt kahjo, sedda põlle ülles antud. Donau kanal on eest kinni maetud, et ei saaks täis jooksta; kui se õlleks lahti olnud, siis õlleks kahjo wägga sureks läinud. Wee upputuse kommiösion olla kõik, mis ial wöimalik, teinud,  et wessi ei saaks liga kahjo tehha. Nenda kirjutakse Wini linnast 6. Augustil: künni kello 12 osi, tõusis wessi ja ajas kõik kaldad ja maddalad kohhad täis; agga tänna hommiko  kello wiest sadik, ei olle ennam nähha, et ta kõrgemaks õlleks tõusnud; seisab praego ühhe kõrgusel; wist on peale jooksew wessi ni paljo wähhenend, et ei jõua ennam ni paljo peale tulla, kui alt ärrajookseb. Jtaliamaalt. Rahwa mässamisest. Uugsburgi seitung ütleb Wlorentsist telegrahwiga  sönnumid sanud ollewad, et rahwas seal sepärrast, et demokraatlaste. selts lahhutud ja löppetud peab sama, mässamist teinud. Enne sedda olla nad parrast lõunat, na kello wie aeal katsunud kirjast wälja laotada, kus sees nad rahwast kutsunud, söa riistadega ehhitud, wälja tulla. Mässajate peamehhed olla seal üht kindlat paika enneste kätte wöitnud ja sealt olla nad pimmeduse katte al Petti paleed ümber pirata tahtnud. Kõigist sest olli agga linna wallitsusele teadaantud ja temma olla ennast pallumata wöeraste wasto tubliste walmistanud,  nenda et tülli pea jälle löppetud sanud. Ztaliamaalt kirjutakse Bazaine pöggenemise  ülle: Kes Bazaine rahhutumat ja auahnet  ollemist tunned, saab wist ütlema, et temma mitte se mees põlle, kes wäljamaal woib käed sülle panna ja waggusi istuda. Agga kas ei woiks siin küösida: kas woib se wöimalik olla, et se partii, kes tedda söakohto läbbi allandas ja tedda kõigest temma auust ja aunimmedest lahti mõistis, eddespiddi omma seltsi saab wastowötma? Prantsusemaa! on kõik wöimalik, ütleb üks wanna sönna. Aastal  1815, läks kindral Bourmont wöera wäs sekka ja sai pari aasta parrast söaministriks. Marshal Warmont, teggi nago Zudas Zskarjot,  ja andis omma issandat ja meistert Napoleoni  I. ärra ja sundis, et ennast piddi ammetist  lahti wötma ja sai parrast kõige Prantsuse  söawaggede üllemaks. Bazaine on kül pahhaste teinud ja ühhe wäega, 160,000 meest, Mets linna ärraandnud, agga mis teggi Napoleon 80,000 mehhega Sedanis ja Jules Favre, kes kõige Prantsusemaa nimmel 600,000 mehhega Parist' linna hoidis? Bazaine  wois omma kohtomöistjate ees tunnistada,  et Mets linna jures paljo ennam södditud,  kui Sedanis ja Parisis, ja kui temmale sedda süüks arwatakse, et temma Mets linnas ennast on lasknud sisse pirada, siis woib ta wastata: agga mis on siis marshal Mak Mahon  Sedanis ja kindral Tryshu Parisis teinud?  Ei mitte, Bazaine ei olle ammugi sedda mitte, mis Prantslased ..ltonime nimmetawad. Napoleonilt, on surnud, ilma, et temma Bazaine töö ülle üht laituse sönna õlleks öölnud, kindral Kangarnier on rahwa koggo ees temma eest kostnud ja tedda kiitnud; Aumale hertsog on tedda ni kaua, kui ta tem- 278