ka inimesi surma saanud; pealeselle kardetakse et Temse jõgi, mis Londoni linnast läbi jookseb,  upputust saab tegema» Seitungid ..Times", Morning-Post" ja „Daili-News"  könelewad, nagu ühest suust, et inglise  riigiwalitsuS selle poolest ennast Saksamaaga  ühendanud, et kui sõda hakkab, fee DS aga üksi sääl peab peetud saama, kus ta hakka  nud, mis siis kodu paigaks nimetakse ning andwad nõu, mitte selle peale mötteldagi, Venelasega  ennast söatülisse anda. Türgimaalt. Kartus Wenelas te parast, hakkab siin, nenda kirjutakse Ruftshukist  Z 3. Nowembril, kui murdaja katku tõbi rahwa kestes möllama. Kõik, mis just ühe linna kulge kinni seutud 'pole, jättab oma siitset  elukohta maha ja lähwad osast matjamaale, osast jälle Warna ja KonZtantinopoli eest ära. Ka need, kes siitses kindlustes elawad ning maga suurelised türgi föariistade peale Muhamedi  usulised, wedawad oma liikuwat wara ja hinna wäärilesi asju eest ära, kuS julged wöiwad olla, et keegi kallale ei saa. Kõik rikkamad  ning jöuakamad panemad kõik malmis, et kui tuli lahti lähäb, nemad kohe wöiwad eest ärapögeneda. Türgi söaauurolaewad ja soomus laewad, mis Donau jõe peal, on inglise kommandirid saanud. Needsammad tuliwad 12. Nowembril  sia ja käisiwad kindluse kommantandi juures  wöeraspeul ehk endid oma uhke mundrega, mis kõige rahwa silmad pärani kiskunud, näitamas.  Oma teenistust on nemad 19. Nowembril  pidanud peale hakkama. Riigi walitsus  katsub ka omalt poolt inglise ohwitseride  uhkust ja toredust oma kasuks pruukida ning malega rahwast julgustada, et kartus neid arraks ei teeks; ta olla rahwale kiitnud, et Inglane kõige oma merewägedega neile appi tulla; nenda kõneleb nende ameti leht ..Tuna": „Kuida kuulda, on Inglise kuningana sultanile  oma käekirja läbi teadustanud, et kui sõda Wenelosega peaks hakkama, Inglismaa, tema sõbraks saab jääma." Riigiwalitsus olla määratumast prowianti ja föatarwidusi Warna linna kokku wedanud. - Sultani töne. Üks Türklane teab sultanist Äbdul Hamid seitungi läbi .Pall- Mall-Gazette" alamal sündinud lugu kirjutada: „Sultan on nende alaliste kaebtuSte üle, mis tema ette wiakse, wäga pahane ja olla ülema ministre käest seda põhja teada nõudnud, mikspärast  teiste ministrite peale nii palju taebatakse.  Selle peale olla ülem minister wastanud:  ..Teised ministred saamad minu käest käskusi  ja palus ennast ametist lahti. ..Mina ei wötta teie lahti palumist mitte wasto", on sultan wastanud, „nöuan aga, et kõik awalikud  tallitused edespidi, otse nendasamma saamad  tallitatud, kui teiste Eüropa maade sees" ja ..waadake" lisas ta teisel päewal senna juure ..kui teie ja mina, eneste keskes ei mõista seda maad Eüropa öppetatud wiisi peale wia, siis oleks fee parem, kui meie mõlemad  ära tahaksime ja Zlrabia kõrbes ksmelid  öppetaksime, n'agu meie esiwanemad seda teinud ja olgu hilja ehk wara, jälle nenda saab tulema." Sultan olla, kui näinud, et keegi ei ole tahtnud tema kaenlu alt kinni hakkata ja teda awitada, on ta katsunud kord Persia riigiwalitsust  meelitada, et tema seltsimeheks tuleks, aga see ei ole sest sugugi kuulda wötnud, ehk kül Konstantinopolist teda mitmele korrale palutud  Türklase nõusse heita ja et ta seda ei ole teinud, seepärast ööldakse nende wahelist asja koguniste paha ja raiskus olewad. Lahmad  wiimaks ehk ise kahekesi tuttipidi kokku ja see oleks Türklasele koguniste paha, siis jäeks ta otse kahe tule wahele. Kiriku-sõnumed. Perno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Aleksander Leilop. Oskar Eduard Roggenbau.  Kristjan Petermann. Surnud: Ida Wilhelmine Tedder, 3 nädalat wana. —- Marri Aleksandrow, 6! aastat wana. Hindrik Haaw, 62 aaStat wana. Zurri Fridolin, 46 aastat wana.  Mahakuulutud:  Jaan Sander ja Madli Mitt. 441 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas, 7. Detsembril 1876