ja assi olnud nenda: Nad olla suwwel Zungfern-järwe  lähhedal ühhe kenna suwwe korteris ellanud. Juni kuu 16. päewal olla temma peale lõunat, sennist, künni sadik sikkertäriga siggarid suitsetanud, järwe are läinud, omma suggulast, kes öngitsemas olnud, ülles otsima. Omma waese silmade parrast, kellega ta kaugele  põlle nähha wöinud, olla ta järwe kukkunud,  sanud kül sealt pool surnud wälja tõmmatud,  agga olla ommetige kopso halwatusesse  warsi selle järrele ärrasurnud. Oh sa taewa Tädike, kui ruttust woid sa meid, omma  lapsi, siit ilmast ärrakutsuda! Breslaust. Saksa rigi ja Preisi kroonprints,  on 55. Junil, parrast lõunat kello pool nelli, Breslau linna tulnud, kus linna kõhtude ja söawäggede üllemad ning waimolikud  mehhed, raudtee jama maeas, temmal wasto olnud, tedda terretamas ja wastowötmas.  Zama maeast olla kroonprints kennaste ehhitud ulitsat möda künni lossi peale sõitnud,  kus arrutu rahwas koos olnud ja tedda wäggewa römu öiskamisega terretanud. Kello nelja aeal olnud teise Shlesie krenadirrüggemendi  5 5, parade eksersiirplatsi peal olnud, kus kroonprints issi sedda rüggementi, kommandirija  kindrali ette tonud. Parrast paradet  on suur küllaline kello wiis, Kleinburgi leibküraserirüggemendi kassarmutesse läinud, kus eksersitsium olnud. Kõik lin olla jallal, omma surewöera auuks, üht kenna illuminatsioni  walmistamas. Austriamaalt. Suur wöeras. Wini linnast kirjutakse 15. Junil: Suurwürst Konstantin  Nikolajewitsh, on tänna parrast lõunat, enne kello nelja, wenne savikutega meie keisrile,  temma 25 aastase Judeli paewaks, kui pühha Georgeritter, sia tulnud õnne sowima ja on raudtee jama ma eas keisre ennesest ja ertshertsogidest Albrecht ja Willem, kes Wennemaa  uniwormi kandnud, Suurwürstil olnud  Austria munder selgas, süddameliko terreta  mi sega wastowöetud. Peale nende üllemal nimmetud keiserliko wastowötjate on weel kõik linna ja kohto wannemad ning söawäggede üllemad ja Wennemaa sadikud ning arruto rahwas temmal jama maeas wasto terretamas olnud. Kui wastastiko ollid ühhe teisega tutwaks teinud ja auuwahhld jarrelwadatud ning musiko koor Wennemaa rigi lau!o mänginud,  sõitnud nad Schönbrunni. Wini linnast kirjutakse 18. Zunil, et keiser  Prants Zosep 17. peetud piddo sömaaea peal, mis Suurwürsti Konstantin Nikolajewitshi  auuks antud, ommä kõige truima sõbra,  Wenne Keisre terwiseks, ka temma wapra söawäggede, ni maa- kui merre peal ja Suurwürsti-admirali  terwiseks klaas kallist wina üllestöstnud  ja wälja jonud, mis peale Suurwürst tedda tannanud ja Wenne Keisre nimmel ka Austria keisre ja temma wapra söawäggede terwiseks wasto jonud, 18. Junil olla Suurwürst jälle Warshawi sõitnud. Jtaliamaalt. Kindral Garibaldi, kes ommal aeal Jtalia söas üllewägga kulus mees olli, sest ta ellas onne sülles, kuhhu pole ta omma wäega ninna poris, seal wöeras  wäggi langes, ehk pöggenes eest ärra, peab sedda korda, kuida sealt seitung könneleb,  terwise polest öiete waene ollema. Tal ei pea se mitte wöimalik ollema sulge kinni piddada ehk omma kat ligutada, toito ei sa ta omma käega suu are, sedda peawad teised aitama ülleüldse. ei pea ta ennast wöima ligutadagi; aina üksi temma kõige suremad sõbrad, säwad temma jure ja temmaga kokko ehk temma juttule. Roma st kirjutakse Z 4. Zunil: Wanna paawst on nimmetud päewal, kaunis rohkeste Roma möisnikude liikmid omma juttule tulla lasknud. Ta olla esmalt neile sest römust teadustanud, mis temmal pühhapäewal olnud, otse nendasammoti ka jälle sest kurwastusest, mis kesknäddal temmale tehtud. Ta wannake olla üsna päiwis, kui ühhed tedda ka wah? hest römustawad, siis tullewad teised ja solgiwad  omma wihha sappiga sedda jälle ärra ja lissanud jure. et üks hea mees olla temmale kirjutanud ja nõudnud, et ta Romast peab ärratullema, sest seal olla temma ellu ühhe juukse karwa otsas, wägga sure kartuse al, ta olla agga künni tänna päewani senna jänud  ja tahhab ka weel ni kauast senna jäda 214