nat wötma, kuhhu Landradi herra omma prouas ga ka meie keskele istus. Oh sedda römu, mis siis tundsime, kui näggime suri sakso enneste  sekka lauda istuwad, ja ni rõõmsad ollewad,  nago lihhased wannemad omma laste pulma laudas. Kui kõik ümber laua istusime, laulis meie walla koolmeister üht salmikest enne söma. Warsi parrast laulo wallas Landradi  herra essimest Kapsi. sisse, kust ta pealt rüpas ja siis meie kätte andis ja meie teggime sedda kõik temma terwiseks, siis hakkas iggamees  toito wötma ja nipaljo kui südda kutsus  ; road ollid ni mitmesuggused, et üks tallopoea innimene, kes räime ja leiwa warral ellab, neist ei wöinud arro sada, ja mis ta silm enne ei olnud näinudki. Eesti Postimees ütleb, et üks Äiso wallaperremees ka meie keskes  olnud, se ei olle mitte tössi; se olli meie metsa üllem, kes meiega sest römo päwast ossa Võttis. M. Z. Tartomaalt. Mõrtsuka tööst. Liwima  kubbermango seitung toob meile sekord wägga kurwa asja, mis Tarto sillakohhus, kubbermango wallitsusele teada andnud. Seal on Rassina waldas lahtise töömehhe naene Anna J. omma kolm kuud wanna abbiellus  sünnitud tüttart Lenat noaga ärratapnud  ja selle jarrele omma kue aastast tüttart Lisut kajusse lükkanud; õnneks ei olle agga messi ni süggaw olnud, et laps õlleks ärrauppunud.  Mörtsuklik emma, kes omma kurja tööd üllestunnistand, arwatakse sedda melenödruses  teinud ollewad ja on sepärrast Tartu hospiddalisse widud, et nähha, kuida temma terwisega luggo on. Tallinnast. Seaduse muutmine. Eestima tall ora hwa asjade talli taja kommission annab teada, et kindral kubberneri herra nõutamise  peale 19. Webruaril 1866 aastal Väljaantud  ja kõigekõrgemalt kinnitub tallorahwa seaduse 28 paragrahw ümber on mudetud ja seal nüüd nenda seisab: „Ühhes waldas ei tohhi mitte kaks wenda, ühhe korraga, üks wallawannem ja teine Vallakirjutaja  olla." Peterburgist. Wennema telegrah- wids sisse tullik kaswab igga aastaga. ÜKeminnewa  aasta, ss on 1869 aastal 1. Januarist  1. Detsembri ku päwani on telegrahwid  teninud liggi 2,929,148 r. k. ja minnewa aasta sellesamma aeaga 3,319,983 rubla kopp. se on siis 389,936 rubla rohkem, kui aastal 1869; ühheks tunnistuseks,  et telegrahwid ni paljo rohkem tööd teinud.  Mis külm teinud. Moskwa wenne seitung könneleb, et kange külm nende jures suurt pahha teinud. 10. Detsembril, kus neil 25 kradi külma olnud, on kahheksa külmast ärrawöetud surnud innimese  kehha anatomi maeasse todud. Jswosnikud,  kes ka kõige ilmaga platsis peawad ollema,  olnud kimpus, mitmetel olla külm silm näo, körwad, näppud ja jalla-warwad ärranäppistanud;  warblased puggenud ärra kattuste  alla, et kegi neid ei olle näinud. Meie külm olli ka kange kül, agga ommetige ei olle kuulda, et kegi omma terwisest ilma jänud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Soa sönnumed. Kõige üllemad asjad, mis wäljamaal sündinud, on se, et saksa soawäed Parist' linna al omma suretükkidega  hakkanud mailma sojaks kütma. Kuida se meil jo ammustki teada, on wäljama rahwas omma  päwade arwamisega 12päws meie ees jasepärrast  ka neil Jöulo pühhad, 12 päwa warrem kui meil. Otse pääw parrast omma Jöulo pühhastd,  se on teisipäwal, on nemmad tõelikult Parist  peale laskma hakkanud. Essimene katse on, et nemmad kantststd ja pattareistd, mis linna ümber tehtud, tahtwad mahhalöhkuda, et nenda  linna lähhemale sada; teisel päwal olnud ka Mont Äwron purrustud ja saksa wäed temma  prüggi unnikute otsas ja sellega mönni sam lmna lähhedamale sanud. Pühhade laupäwa  on kõik Sakslased Parist linna ümber, hirmsa sure tükki de mürrina al pühhitsenud, sest Prantslased olla, ni pea kui tubbades küünlad jöulo pude otsa pöllema pandud ja kallid pühhad hakkanud, omma kantside pealt Sakslastele hakkanud tuld andma; suredtSkkid  paukunud, et ma warriftnud; agga sm- 5