Omalt maalt. Pernomaalt. Uppumise surmast. Inimese elu on, kuida kiri ütleb: nagu suits ja auur, mis tuulest aetakse ja pea kaub ehk nago üks laulo salm ütleb: ..Kes täna terme punane, kül Home haige sureb see!" Are walla päralt mees, Mihkel Lätsar, 42 aastat mana, kes Sindi mätta wabrikus töös olnud, on pühapääwal 5. Mail oma 8 aastase poeaga, Hindrik nimi, oma poole wenna Madise juure, kes Taali maldas elab, läinud kartuhwlid tooma.  Kust ja kuida nad enne üle jõe saanud ei ole tääda antud, aga kui nad säält ära tulnud, on Madis, kes ise kellegi jöemees ega õppind söudja pole, neid pisukese lootsikuga üle jõe wiima läinud. Et aga sel pääwal tuul kaunis walidaste puhus, on laene lootsiku  ümberwisanud ja kõik kolm kukkunud üle pea ja kaela jõkke. Madis olnud meel nii kahmakas, et saanud lootsiku külge kinni karata,  kus ta ennast senni mee pääl hoidnud, künni auus Sindi walla taloperemees Pulli Jaan Margus temale appi saanud ja teda wee surmast päästnud; aga Mihkel olla kõige pojaga, kui kimmi põhja läinud. Isa leitud 6. Mail üles, ja sai Perno surnoaeda mahamaetud,  poeg praego kadund. Hale, jah wäga hale on, kui keegi nii õnnetumat, surma saab, aga paljo haledam ja kurwem on meel, kui üks naesemees ja laste isa oma pojaga ühes nii õnnetuma surma läbi peab siit ära minema. Ta önneto jättis naese Liso kahe tütrega, kellest  wanem Rina 10 aastane ja noorem Maria  4 aastane, suure waesuse ja kibeda häda sisse maha. Palume siis wäga südamest, iga ligimese armastajat, oma weikese annetega selle waese lesse ja laste kibedaid silma pisaraid  kuiwatada ja nende hädda kergitada. Peaks ehk mõni mast mitte täädma, kus see õnnetu aset on, siis saatko oma andet Sindi wallawalitsuse  kätte, kes neid missist tema kätte saab andma. Rõõmus andja on Jumala mele pärast,  ütleb kiri. Niast. Suure Majestäti reisist. „Wall. tääd." ütleb Berlinist telegrahwiga sõnumid  saanud olewad, et meie suur Majestät Keisre Herra 28. Aprilil, lõuna kello pool üks, heas terwises senna saanud, kus Saksamaa  suur Majestät keiser Willem ja kõik Preisi kuninglikud printsid homiko-raudtes jaama  majas koos olnud, teda wastowötmas ja teretamas. Kuida Berlinist weel täädustakse, on raudtee hoow wäga kenaste ehitatud olnud,  ja kui masin, kellega suur Majestät senna tulnud, senna saanud, on musekandid. Wenemaa  riigi laulo, suure Majestäti teretamiseks mänginud. Mõlemate keisrite wastastiko teretamine  olnud wäga südamelik. Märatu rahwas  on raudtee howi ees koos olnud, kes äralöppemata rõõmu öiskamisega suurt Majestäti  külalist, teretanud, mis wahe pidamata künni Wenemaa saadiku hotelist saadik, mölemil  poolel ulitsat seismast rahwast, edasi kõlanud.  Kõik Berlini seitungid teretawad suurt külalist wäga armsa sõnadega ja Nordd. Allg. Ztg. kõneleb: Neljandamal Prankwurti raho tegemise paamal,  astub Keiser Aleksander, suur Majestät, üks wana amust aeast armsaks saanud külaline,  jälle meie pea-linna muri de wahele, kus teda wäga armsalt teretakse. Keiser Aleksander  ei ole meie maal mitte, kui wöeras ühel wöeral maal, waid kui wana sõber ja amust aeast tuttaw sõber, on tema ka see kord jälle sia tulnud. Ehk kül juba minema kewadist saadik politika taewa laotuses, mõni pili on üles ajanud ja praegugi weel üsna lahkunud ja kadund pole ei ole Wenemaa poolt ei seda kõige wähemat udu pilwekest Saksamaa wasto üles ajanud. Nende kahe walitseja ja riikide waheline sõbrus on, kuida würst Bismark  minema Detsembri kuul öölnud, ..torni kõrgune" ja nenda ja seesuguseks on ta ka jäänud. See on üks sõbrus, mis õnne ja õnnetuse, rõõmu ja kurwaötuse päiwil kindlaks  jääb, ega ei nötko. „Walits. tead." toob alamal seisawat telegrammi  Berlinist 30. Aprilil: Suur Majestät  Keisre Herra on 29. Aprilil Potsdamis olewaid söawagesid ülewaadanud ja pärast esimese kaarderügemendi kasarmud waatamas käinud. Ohto olnud ketserina juures Berlinis  üks koos olemine ja teatre mäng. Seesamma seitung toob üht teist siin alamal  seisawat telegrammi Potsdamist 30. Aprilil  : Eilase priistiko juures, mis esimese kaax- 163