Wõeralt maalt. Saksamaalt. Prantslaste mõrtsuka  tööst Sakslaste wasto. Kuida Sakslased ja Prantslased enneste wahhel teine teisega ollid leppinud ja kuida nad endid ollid öhhendanud, piddi nende wahhel rahho ja ühhendus wallitsema ja kõik wihha ja waen iggaweste kaddund ollema; sest sõbrus ühhe ma ja rahwa wahhel, panneb kõik haljendama  ja õitsema; agga wihha ja waen on nago soolwessi taime lawwa peal, mis kõik ärrakörwetab.  Kuida wäljama seitungid juttustawad,  ei näppista egga piggista Sakslased Prantslasi mitte, waid lassewad neid rahholikult  tehha ja toimetada, agga selle wasto loeme Prantsuse poolt mõnda, mis selle ühhendusega,  mis nad enneste wahhel teinud, mitte kokko ei tahha leppida, hammustawad mönne Sakslasel werre wälja ja teisel piggistawad hinge koggoniste kinni. Nimmelt on seal mitto mõrtsuka tööd ette tulnud, mis nad saksa söameeste wasto teinud; jubba se on kül suur ja wasto seadust assi, agga paljo ennam weel se, et mõrtsukad pealegi ausad mehhed, kedda wastamisele ei nõuta ja selle kurja töö pärrqst ei karris ta da. Kõik nende kõhtude tallitused ja otsuse andmised tunnistawad  selgeste, kui maddala walguse pulga peal nad alles seisawad. Kasko ei mõista nad weel täita ja sönnakuulmist ei olle nad õppinud, sepärrast lähwad asjad pahhupiddi.  Need kohhused, mis Prantsuse wabdat  rigi peawannemad Hiinlastele süddame peale siddunud, peaksid ennam Prantsuse rahwale  waljema heal ega kulutud sama. Saksa kohtud on ommalt poolt kowwaste õigust nõudnud  ja õigust teinud. Üks Baieri soldat olla Augusti kuul ühhe Prantsuse soldatiga esmalt seltsis jonud ja parrast tedda ärratapnud; Baieri kehvus on tedda selle kurja töö eest surma mõistnud. KaS Prantsuse kohtud sedds omma koddo ka tewad? Ota senni! Tappa d Prantsuse soldat üht Sakslast arra, saab pealegi  kt tust. et mehhist tõed teinud. Sesuggune  sõbrus on praego Saksa- ja Prantsuse rikide ja rahwa wahhel; Saksa sõawaggestd on praego weel Prantsuse maal kues tepartemangus,  kus nende elle wagga karderaw, se- parrast peab Saksa rigi wallitsus selle peale mõtlema, kuida omma wäggesid Prantslaste eest kaitsta. Berlinist. Prantslaste ja Sakslast  e wa hh el is e st tülli st kirjutakse 15. Nowembnl. Hiljoti on Rio-Shanerus Brasilianlased  ja Prantslased ühhelt poolt ja Saksa merre mehhed teiselt poolt werrist mässamist enneste wahhel piddanud, kus jures mitto Sakslast, -p- kelle seas ka üks ohwitser ja kaks kadetti —- wangi wöetud. Saksa konsul olla nõudnud, et mehhed jälle ni kohhe peawad  lahti lastud sama, sedda ei olle agga seal kuulda wöetud: sepärrast olla nüüd Saksa rigiwallitsus merre wäe kommandirile, kes Kielis asset, käsko saatnud, ni kohhe kolm söa laewa Brasilia sata. Agga kust se tülli tulnud? sest könneleb üks Brasilia seitung 23. Oktobril nenda: „Oktobri  ku 16 päewa õhtu! istunud ? Sakslast  ühhes koos ja wiitnud omma aega löbbusa jutto ja naeruga, mis üks purruks joobnud Brasilianlane nenda arwanud, et nemmad temma ülle naerawad, neid esmalt laimanud ja parrast nende kallale läinud. Sakslased ei olle just laisad olnud, waid suggenud mehhe nahha õige sojaks; sedda nähhes olla ta sõbrad,  kelle hulk ka otse weike ei olle olnud, temmale appi tulnud ja siis hakkanud pärris russikate södda. Üks politsei ammetnik, kes juhtumise kaupa senna tulnud, püüdnud neid waigistada, agga midda ennam ta keelnud, sedda hullemaks läinud assi; jubba olnud Sakslastel 30 künni 40 mehhega teggemist. Nende soariistad olnud tühjad puddelid ja muud laua pealsed asjad. Nüüd selle wahhe aea sees olla ka politsei kaunis sure mäega tulnud, möegad kätte tömbanud ja Sakslaste peale läinud, kus teised tolidega wasto hoidnud,  et meega hobid neile ei elle sanud wigga tehha, ommetige sanud sea! jures mõnned hawatud,  ja wangi wöetud. Saksa pealik olla kõik arrakatsunud, et omma mehhi jälle lahti peasta, agga ükski assi ei olle aidanud. Wimaks  ei olle muud nõu üllejanud, kui rigi wallitsuse käest abbi palluda, ja sedda olla ta jubba sanud. Löppetuseks õõldakse wsel, et Prantslased Brasilianlastele appi läinud. 400