mis köwwaste wälja nõutakse, takka uppitama, et eddasi lähhäb. Meie rahwas panneb sedda wägga pahhaks, kui wastopannemise eest trahwi peawad maksma; agga sedda ei olle wäljama rahwa jures mitte nähha, maksab trahwi illuste ärra ja katsub siis selle eest hoida, et jälle lapse eest kahhekorrist koli rahha ei maksa, waid lasseb järges päew päewa körwas  kolis käia, ja näeb ärra, et se kõik ilma pahhanduseta woib sündida. Millal meie rahwas  ni kaugele saab, et laste kolitamine neile kõige ütlemaks ja tarwilisemaks asjaks lähhäb ja nad ennam wasto ei torgo egga wäggise sundida ei lasse? sedda teab Jummal taewas, agga mitte meie! Austriamaalt. Ministerium sassis. Sealatse ministeriumi taewas hakkab jälle paksu mürristamise pilwi üllesajama, mis päew päewalt ikka kõrgemasse töusewad ja üht rasket  mürristamist ähwardawad ülle ministeriumi  tua. Asjad, mis nende kätte selletada tullewad, ei sa ial teiste melepärrast tallitud ja on siis issiennesest nähha, et tagganemine warraks. Muidogi teada, mis innimene wasto meelt teeb, on raske, ja kus kokko leppimist ei õlle, seal on sönnad kui terrawad noled, mis ühhe teise wasto lastakse ja rigi asjad peawad wäggise takkistama jäema; sest kui wanker ei olle hästi seatud, siis ei lähhä sõit ruttust eddasi.  Seal ep se on! Krahw Beust, kes omma arwates ommetige kõik olli ärrateinud, mis kohhus ja kord olli, ei olnud ommetige teiste mele järrele ja sai ammetist lahti ja krahw Andrassi sai assemele; nüüd lendanud kihwtised  noled teine teise wasto rindo ja kui wöimalik  õlleks, upputaksid nad teine teist leme lussika sisse. Kes seal suremat süüd kannab, se on raske oölda; agga eks ütle üks wanna sönna: „Sü wassikal, sü rokkal." Hispaniamaalt. Kuba sare asjust. Hispaniamaalt ei olle meie ammugi ennam head kuulnud ja ei olle meil ka tänna sealt head tua ja nimmelt Kuba sarelt tullewad wägga pahhad ja haisewad sönnumed, kellest issiärranis Amerika seitungid, wägga paljo pahya teadwad könneleda ja kui se nenda tösst on , siis on se hirmsam kui hirmus Siin tahhame üht tükkikest sönna sönnalt anda, mis sealt kirjutakse, ja seal seisab: ..Ehk meie kü! olleme harjunud, Kuba sare pealt hirmsaid asjo kuulma, siiski panneb se hirmus naeste, laste ja waeste haigete tapmine, kuida Hispania  soldatid neid tappawad, ihho wärrisema  ja ajab ihho karwad püsti. Mets innimesed,  kes ka hirmsal wisil kül ristiinnimesi pinawad, ei olle weel ial hirmsamat tööd teinud,  kui praego HiSpania soldatid tewad. Mets innimeste pionid ei olle hirmsamal kombel  pinatud, kuida praego nõdra naesterahwast,  kedda agga mässajate pirist leitakse pinatakse ja surmatakse. Mehhed sawad omma  naeste ja laste silma ees pajonetidega läbbi pistetud ja ellusalt tükkiks katki raiutud. Wangi wöetud mehhed tappetakse kohhe ärra, siis ep olle tarwis neid weddada. ÜhheS kohtas  sai seitsme na eset ja wie lapsel pead otsast  ärraraiutud; ühhes teises kohtas üks emma  omma nõdra rinna lapsega tükkiks katki raiutud; nelli meest, kes koggoniste mässajate seltsis ei olle olnud, sanud kibbowitsa kronid pähhä ja siis risti lödud. Üks noor mees, kes tisikuse többe parrast ehk pari päewa parrast  õlleks surnud, sanud toli peal wälja kantud  ja seal püssiga mahha lastud; kaks naesterahwast  ja nelli last sanud tükkiks katki raiutud  ja wies laps ellusalt ühhe pöllewa maeasse wissatud." Sesuggused hirmsad asjad sünniwad praego Kuba sare peal!! Uemad sõnnumed. Peruust, 22. Webruaril. Eila olli meil kenna päewa paistne ilm ja kradi klaas näitas  enne lõunat päewa käes liggi 12 kradi soja, pärrast lõunat olli päewa warjus 5 kradi; kõik linna ulitsad olli wessised ja rennid jooksid  otse kui õlleks wihma saddanud. Ilmad näitawad se aasta õige warrakult kewwadiks minnewad. Watab päike nattuke lahkeste lumme peale, siis on tal kohhe wessi tagga. Tänna on ilm uddune ja sumpus. Peterburgist, 13. Webruaril. Ühhest raudtee wankrest on 15 tuhhande rubla eest sidi riet ärrawarrastud. Õnneks ollid pikka näppo mehhed ka kohhe kätte sadud. 66