herra on maalt omad koolmeistrid auusa seltsi kaasa wõtnud. Mis see nii imeliselt kokku seatud seltskond  siis nüüd omas tänutunnistuses ütleb? Wiimsel aastal heliseda Eesti rahwa seas mitmesugused „kellad", kes rahwast lahutada püüda, ning õp. Hurt olla selle „õnnetuma segadusele" kõige esmalt wasta astunud, tunnistawad nemad. Mis need „kellad" on, seda nad ei ütle, nagu see sarnaste „tunnistajate" juures ikka pruuk on. Mõned lugejad arwawad, et neil Pärt Suija kirjad kõrwades helisewad, töised jälle, et õp. Hurt „kiriku kuue müümist" laitnud on. Ka neid on, kes „Sakala" tüli peale mõtlewad, aga et kirjutajad  „Sakala" lugejad ei ole, sellepärast ei wõi ta mitte ka nende kõrwades kõliseda. Meie omalt poolt peame tunnistama, et meie seda tunnistust Pärt Suija kirjade wastuste eest arwame õp. Hurdile antud  olewat. Sest kui meie selle peale mõtleme, mis kirjasaatjad „ise wälja mõeldud sõnadest", „sule otsast wälja tilkunud tunnistustest" n. n. e. räägiwad, ja et nad päris kirjutajaid taga ajawad, kes nad on, siis ei wõi. meie tõisiti arwata. Meie ei saa aga mitte aru, mikspärast Paide isandad nii hilja ette on astunud,  ja mikspärast nad pealegi soowiwad, et töistes  kohtades sedasama saaks tehtud, nagu nad ütlewad:  „et siis näha saaksime, mis meie Eestirahwas õieti tõeks ehk waleks, kasulikuks ehk kahjulikuks peab ja tunnistab." Meie wõime siin auusa tänu-tunnistajatele  teadustada, et terwe Eesti rahwas nagu üks mees Pärt Suija wasta ja õp. Hurti poolt on ja et seesugust awaliku tunnistust mingisugusel kombel tarwis  ei ole. Ka arwawad kõik Eesti mehed, kes weel oma pääajudega mõtlewad, et „tänutunnistuse" kirjasaatjad  oma nimest wähem pilgatawal kombel oleksiwad  kuuljaks wõinud teha, kui neid ajalehe wiimase külje peale kuulutuste sekka ülesse oleksiwad lasknud panna ja nimelt tutwa ridade alla, nagu: Häid reatud  räimi, walget püüli jahu, wärsket saia, mana räbalaid n. n. e. müüwad odawalt N. N. ja N. N. Kõige wähemalt peame paluma, kui kusagil mehi peaks olema, kes Paide isandate jälgede sisse soowiwad  astuda, et nad omi kirju mitte „Sakala" toimenduse  kätte ei saadaksiwad. Wõru maakonnast. Kohtumaja õnnistamine.  „Walgjärwe wallas",. nii kirjutatakse meile sealt, „sai Nowembri kuu sees uus kohtu- ja matkamaja  pidulikult pühitsetud. Peale muu pidu osaliste dliwad pidu-wõeraöteks palutud ka oma ja Pikajärwe mõisa pärisherrad ja Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi president. Kui kohalik kirikherra Jumala sõnaga maja oli õnnistanud ja wallawanem ühe amaliku aruande maja ehitamise üle kuuljatele ette pannud, tuli pidu söömaaeg, keda muusika mäng ja sündsad kõned kaunistasiwad.  Ühe pitkema kõne pidas piduwõeras, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi president M. Mitt, kelle sisu see oli, et ülemad ja alamad kohtunikud ja walitsused pidada sell kombel käsi käes käima, et õiguse  kaalud ikka ühetasa hoitakse ja seadusliku teed igas asjas kinni peatakse n. n. e. Kohtumaja oli kauniste ja wiisi pärast ülesse ehitatud, pidu oli lõbus ja lahke. Kõik tunnistas wallawanemate suurt hoolt ja kindlat meelt, et jälle awalikuks sai, missuguse usaldamisega wallawalitsuse ametit oma wallawanemate  tallitada wõime jätta, kui õigeid mehi oleme ametisse mõistnud seada." —B. Riiast. Riia Saksakeele ajaleht „Rigasche  Zeitung" oli seiemaale seesinane meie maa Saksakeele seitung, kes ennast Eestirahwa rahwause  püüdmistes kõige auusama piiride sees mõistis hoida. Omas 297. numris, kus ta „ Eesti Postimeest"  ja „Sakalat" kõrwu seadab, on ta aga ka töiste liiki astunud. Seal tõlgitakse esmalt „ Eesti Postimehe" 50. numri seest kiri „meite lugejatele" ümber ja näidatakse, kui wäga rahu armastaja ta on. Üksi see koht on ümber tõlkimata jäänud, kus „ Postimees"  ütleb: „ Oleme jo ennegi ütelnud, et meid kord lugeja poisi wiisil katsuda taheti ja arwati meite lehes Sakslaste waenu leitud olewat" n. n. e. Et seda kord ka laimati, keda nüüd kiites taewa tõstetakse, sellest ei armastada mõnes kohas, nagu isegi mõista, mitte enam rääkida. Kui nii „Rigasche Zeitung" „Eesti Postimeest" küllalt kiitnud on, näitab ta, kui wäga riiukas „Sakala" on ja kui üli liiad tema pooliitika nõudmised. Näituseks pannakse meie juhi kiri 45 seest tükati ümber, kus meie sellest räägime, kas meie talupoja seisus juba nii kaugel on, et oma kodumaa walitsusest osa wõib wõtta. Seda kirja nimetatakse lõwi mõiramiseks ja terwe mõistuse wasta, aga ei näidata mitte, mikspärast. Seesugusel kombel wastalisega wõidelda, on kerge asi, mis meie „Rigasche Zeitungiga" ka mõistaksime teha, kui meie seesugust wõitlemist liig Päkapiku mehe wõitlemiseks ei arwaks. „Sakala"olla riiukas! Kus on ta esite tüli alustanud? Ei kusagil! Ikka on tema peale tuldud, aga ta ei ole mitte wastalise jalga oma kukla peale lasknud panna. Peaksiwad ommeti ükskord jo need ülekohtused kaebdused  lõppema! Wiimasel Liiwimaa maapäewal oli nõuuks wõetud, ka neile mõisnikutele, kes mitte rüütlite hingekirjas  (matrikulis) ülemal ei seisa, maapäewa peal otsuse-andmise õigust anda. Riigi walitsus ei ole aga seda õigust mitte kinnitanud, sest seesugused üksikud täiendamised wõida üksi siis sündida, kui maa walitsuse  seaduse parandamist üleüldse käsile wõetakse, ning pidada soowitud muudetust sellepärast sinna maale käsile wõtta jäetama. Peeterburgist. Töisel Januaril wäljaloositud  I. jau öprotsendi wõidulaenu raha-paberitest  on järgmised wõitnud: Wõit Seeria Pilet 200,000 rubla 8926 27 75,000 „ ZY393 47 40,000 „ 7194 20 25,000 „ 15702 20 tv,ava rubla on wõitnud: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet 13577 32 5686 28 12752 44 BVVV rnbla on wõitnnd: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet 2752 14 19727 22 19160 44 16260 15 10057 46 soov rubla on wõitnnd: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet 4083 13 330 49 10971 6 15083 21 5752 50 5632 26 1822 24 3120 18 tvvv rubla on wõitnud: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet 1850 41 6269 35 176 18 7629 18 18666 21 2778 9 8148 41 6406 12 16384 42 7750 14 2648 39 14122 9 7195 18 9599 40 9377 2 4364 46 306 5 5137 45 3384 10 3353 10 SVV rubla on wõitnud: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet 00,042 13 05,932 39 10,969 45 15,756 8 00,133 46 05,972 46 11,026 47 15,899 27 00,245 43 H 6,169 27 11,102 22 15,946 31 00,420 8 06,425 40 11,213 44 16,054 14 00,509 5 5O 11,264 28 16,068 49 00,575 50 06,473 35 11,286 37 16,165 47 00,596 12 06,614 48 11,403 49 16,181 27 00,921 8 06,640 22 11,434 17 16,234 38 00,953 21 06,703 49 11,501 44 16,254 32 00,986 12 06,836 30 14,5 M 11 16,258 21 01,004 36 06,908 2 11,615 4 16,280 13 01,046 8 06,966 17 11,621 18 16,288 22 01,061 1 . 06,966 49 11,709 9 16,301 19 01,332 11 06,993 13 11,739 7 16,467 2 01,417 12 07,072 16 11,749 7 16,630 39 01.742 4 07,174 23 11,784 43 16,643 33 01,749 28 07,179 7 11,817 44 16,651 7 01,917 1 07,213 44 11,849 48 16,709 49 01,938 14 07,303 42 12,057 45 16,759 44 01,967 18 07,306 32 12,202 22 16,928 9 02,017 9 07,353 6 12,553 1 16,991 50 02,108 23 07,493 1 12,596 16 17,023 47 02,148 35 07,527 4 12,650 3 17,137 2 02,235 31 07,636 35 12,688 35 17,437 7 02,253 4 07,719 26 12,741 32 17,557 3 02,491 4 07,721 39 12,789 9 17,585 4 02.497 13 08,020 17 12,804 31 17,599 11 02,506 44 08,055 14 12,925 16 17,726 31 02,549 43 08,086 7 12,935 33 17,734 8 02,558 42 08,086 37 13,009 49 17,751 13 02.743 7 08,214 10 13,081 8 17,780 39 02,779 37 08,245 23 13,225 13 17,796 7 02,794 -23 08,405 14 13,268 2 17,806 12 02,822 21 08,496 27 13,279 7 17,949 3 02,885 23 08,503 5 13,284 12 17,988 37 02,936 18 08,520 48 13,420 17 17,993 46 03,237 19 08,585 46 13,482 20 18,019 3 03,252 32 08,613 27 13,512 10 18,035 31 03,265 11 08,728 5 13,552 17 18,058 16 03,295 13 08,826 41 13,585 31 18,105 12 03,412 31 08,964 30 13,752 42 18,302 20 03,439 12 08,993 33 13,759 38 18,323 12 03,448 42 09,092 1 13,783 12 18,425 12 03,686 9 09,120 30 13,783 35 18,463 20 03,732 42 09,163 36 13,788 19 18,527 48 03,767 5 09,411 41 13,907 11 18,574 11 03,836 25 09,423 19 14,101 38 18,778 44 04,357 4 09,478 19 14,122 46 18,881 19 04,484 19 09,503 8 14,210 39 18,921 24 04.498 34 09,724 40 14,504 44 18,041 13 04,586 24 09,804 47 14,634 15 19,080 16 04,619 14 09,928 49 14,661 42 19,118 4 04,657 43 10,098 39 14,668 36 19,136 44 04,793 13 10,130 30 14,911 15 19,235 37 04,963 13 10,160 47 15,157 23 19,267 5 05,138 47 ' 10,217 32 15,199 17 19,270 30 05.362 10 10,227 48 15,263 22 19,295 29 05.363 48 10,272 45 15,420 38 19,268 19 05,415 46 10,314 20 15,485 31 19,501 7 05,494 47 10,439 18 15,492 44 19,540 27 05,589 47 10,572 5 15,558 14 19,574 39 05,670 15 10,600 42 15,595 35 19,707 45 05,689 45 10,701 49 15,617 47 19,929 9 05,792 5 10,872 38 15,659 8 19,905 30 05,866 33 10,967 15 15,662 10 18,954 44 Järelseiswad seeriad saiwad kustutamiseks wälja tõmmatud: 118 3,155 5,824 8,369 12,034 14,401 16,802 246 3,587 5,828 8,500 12,154 14,514 16,962 825 3,704 5,995 9,344 12,192 14,524 17,015 2,022 3,833 6,429 9,632 12,287 15,114 17,471 2,148 3,966 6,749 9,940 12,367 15,398 18,273 2,647 4,377 6,831 10,174 13,006 15,803 18,477 2,960 4,509 7,334 10,251 13,083 15,935 19,042 3,073 4,559 7,599 10,814 13,552 16,025 19,506 3,154 5,150 7,869 11,382 14,320 16,341 Wõidetud summad ja iga kustutatama seeria pileti eest 125 rubla maksetakse tänawu 1. Aprillist saadik Riigi pangas wälja. Nagu mõned ajalehed päälinnas jutustawad, pidada praegune koolide minister krahw Tolstoi ennast ametist lahti tahtma wõtta. Tema järeltulejaks  arwatakse Tartu kuraatori herrat A. A. Ssaburow'i.  Kindral Radetzkile on Peeterburgi linna walitsus 28. Detsembril, kui Shipka wõitlemiste aastapäewal,  linna auukodaniku auukirja ja ühe tänutunnistuse  kätte miinud. Need kirjad oliwad kallis, hõbedast tehtud karbi sees. Kroonumõisade minister P. A. Walujew  on ööse 26. ja 27. Detsembri wahel nii raskcste haigeks jäänud, et tema olek wäga kardetaw on. Astrayamst. Astrahani kubermangus on katk walitsema hakanud, kelle kätte enamiste kõik inimesed, kes haigeks jääwad, ära surewad. Nii on Zariizinis üksi 189 inimest haigeks jäänud ja neist on 173 ära surnud. Kõik teed katkuse kohtade ümber on kinni pandud, et haigus laiali ei lõheks. Üleüldse püüab riigi walitsus haigust igapidi lämmatada. Suurte sõdade jälgedel käib enamiste ikka ka katk läbi maailma, ja ehk küll wiimased külmad päewad haigust  Astrahanis wähendanud on, siiski ei ole teada, mis kewade poole jälle sünnib ja kui kaugele hirmsa külalise töö saab ulatama. Wõeralt maalt. Konstantinoopolist. Türklane teeb, walmistaks ta ennast sõale. Suurem jagu kindlusi  Tshataldja ringi sees on juba malmis tehtud. Terwes maas wõetakse nigrutisi ja üks jagu on pealegi  enneaegu sisse kutsutud. Sõatarwituste kohta on ka juba kontraktid malmis tehtud. Wenemaaga rahulepingu tegemiseks on Türgi sultan Karatheodori-Pashaa esimeseks ja Ali- Pashaa töiseks molinikuks walitsenud. Hispaaniamaalt. Mõrtsuk Moncasi on 4. Januaril hommiku mara kella 9 ajal oma surmanuhtluse  kätte saanud. Tema kahetses maga oma tegu, mis jo inimene üksi hullust meelest wõib teha. Peale selle, kiti ta preestrile pihtinud oli, wiidi ta linna mürama ette, kus palju rahwast ootamas oli. Seal pandi teda samba najale seatud tooli peale istuma  ning seati raud ümber kaela; timuk käänas kord käega ja kohtu-aluse kaelaluu oli murtud. Hirmus tegu ja hirmus palk! Roomast. Paapstile pidada see suurt muret tegema, et Peeterpeningute suminad, mis Rooma linna kõigest maailmast kokku jooksewad, iga kuuga weiksemaks  lähwad. Mure on suur ja paapst pidada Watikaanos  nii palju kui wõimalik kokku hoidma. Jah, maailm on kurjaks läinud! Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Kuidas sinu pool tänawu kaapsad  kaswasiwad? Kalja Part: Ole terme küsimast, meel suuremad  kui kaapkübarad. Nalja Mart: Noh, eks see siis hea ep ole? Kalja Pärt: Kust ta hea on, lehed wintsked kui nahk, kõik selged Saksamaa lehmakaapsad. Nalja Mart: Noh, eks see siis halb ep olnud? Kalja Pärt: Kust ta halb oli, müüsin suuri kaapsaid mis lobises, sain palju raha! Nalja Mart: Noh, eks see siis hea ei olnud? Kalja Pärt: Kust ta hea oli, inimesed tundsiwad  pettuse ära, wiskasiwad lehed wasta silmi! Nalja Mart: Noh, eks ta siis halb ep olnud? Kalja Pärt: Kust ta halb oli, mõisa ostis lehed ära, andis nad weistele! Nalja Mart: Noh, eks see siis hea ep olnud? Kalja Pärt: Kust ta hea oli, läksin lehta ette wiima, tige härg wõttis sarme otsa, wiskas wastu taewast.