sM-korraks»- Kingib -Zmttmal'-'-terwist>---M t«lleme teiftll õhtul könneleme eddaM - Head ööd! ! Ommalt maalt. --Raiskus el l u st. ' Km zubba ns« rahwa? ello maal kül raiskus ja pahha on; siis oli ta -stdda ennam linna allewites ja ? seÄ Ämberkaubo, ja midda surem küW ehk lin, sedda roppumal kombel Mab-rahwas. -- Siin tahtsime tänna jälle ühhe tüttarlapse HLbbematast köntW haak' räkida. Issi ei olle meie seVVa kül Näinud, agga üks hea Mws Ännelss;- kuida assi olnud; egga -tasm- MMge- Ni roppust ei hakkänud wallekama et ka tüttarlast ilma asjata õlleks laimata tahtnud»  Sel Vinud Zanuari ku 2Z«.päewal,-just ladsnesmaspäewa õhtul, na kello aeal ja assi olnud menda : Prsego nimmetud aea! piddanud Abjakad Üttejoe Abis Hanso kõrtsis meikest lusti ja nendega ützhes üks noor tüttarlaps,  pMegi wee! süggisene leeri NM Memwad - läinud tahha kambri, kus kegi: neid ei piddand näggema ; agga ommetige kus teggiad  sM Parrajate juhtunud üks tee Ma ka senna H'sse minnema ja et aeg jubba HKim," pallunud ta senna öömaea, mis tale ka -lubbatud! Seal istudes ja omma pipu tõMMates olla ta kuulnud tagga toas suurt Wsa ja naermist jä öllut widud tossinate kMpm HnNa. DeMia läinud ukse jure, tõmmanud  ukse nattukest pauksile jä wadanud sisse, Ms olla ta näinud, kuida mshhed ümber laua istunud, wina ja õlle puddelid ees ja se noor tüttärlaps ühhe mehhe sülles. Sedda nähhes  karranud tüdruk Abjaka süllest ülles ja läinud watama; agga kui.wägga olla La kohkunud,  kui tuttawa mehhe leidnud ollewad; walletaNud  mshhele ette: Abjakad olla ta suggulased  Pikksmat jutto temmäst tehha, on asjata,  maid pallume agga lastewannemaid omma laste ülle surema holega walwata; körtsmikudele  sedda sölda, et nad sesuggusid liblikaid toast walja kihhutaks, on asjata, sest sedda nad ommetige ei te, ehk se kül nende kohhus otse nisaMma,  kui igga ühhe ristiinnimese kohhus, mhws kassinuse ülle walwata. —Jummala ing- tid MMM tzeaiosd fefugguste Srmkaddvnud Laste MrraH' Mbevaiy pisKräidmutMa! agga wannematel ja körtsmikudel saab Pst jutw wasi tamine ollema; pango nad sedda tähhele! Jummal ei anna ennast tõeste mitte pttkaba! Eks ta ei Me: ..Hädda sellele, kes julgeb astla wasto takka ülles lüa/' ja fs õlleks meie arwates  otse se töö, kui noor suggo ui raisko Uhhäbl - - - u. - v . - PsVUVmaÄtt. K oli erre l. Wägga armas on kuulda, kui üks rahwas, omma koti aszo, mis siamate lohha tagga wetud, issi omma kätte wöttab jä iggauks jõudö möda takka lükkab, et parrem eddasi lähhaH» Drrslid  kolides on wägga tarwitawad asjad, sest mna üksi nende abbiga woib koolmeister omma  koll-lastete üht täieliko laulmist öppetada, ja et laulmine wägga kallis assi on, sepärrast ärgo pango walla woi kulla rahwas sehda raskeks, kui omma koli erreli eest mõnne rubla peawad kullutaMa, se rahha ott nago kaxtal, mis omma lastele pärranduseks paigale pannc  wad Torn waldas, kus kolm külla koli; üks neist olnud ilma errelita, mis labbi siis waene koolmeister laulo öppetamisega oiete päiwis olnud, ei tea kuida lapsi öppetada. Sedda suurt pudust olla ta omma koliwannema  ja monne terrasema mehhele kaebanud ja nemmad ka ärratundnud, et sedda häddast tarwis, olla sepärrast issikeskes nõu piddanud, kuida pudusele appi ruttata. Sest asjast kirjutab  meile üks sealt poolt söbber: maldas on kolm külla-koli maea, kahhel neist ollid ka laulmise abbikswei-- kesed errelid murretsetud, agga kolmas olli ilma,  künni wimase wanna aasta päiwe sees koolmeister koliwannema ja mönne mu terrass maimuga mehhele omma hädda kaebanud ja / piddanud kohhe nõu, erreli murretsemise tarbeks  rahhä korjatust ettemvtta, et ka nende kolile errel saaks murretsetud. Seal wotsid paar mehhi katte, kaisid kõik külla perrest perresse  läbbi, pallusid andid ja mis kegi lubbas, sedda pannid-kirja. Zggaüks lubbas ka römuga  ja nenda läks assi ruttem eddasi, kui arwasid. Pari näddala sees olli ni paljo lubbatud, et arwasid walja samad; kohhe sai 99