süda. Ja nenda olli ka; haddast ollid wiis aastat mädas, siis olli Bessarabia pöllo harrimine  koggoniste parrema korra peale tõusnud.  Agga kuida olli se nüüd korraga teiseks läinud? Se olla ennamiste sest tulnud, et mõisnikud  issi matööd öiete ei õlle tundnud ja et neil ka lusti egga tahtmist ei olnud, sellega möllata, ollid nad ommad maad tubli ja m öist-' liko mameeste kätte wäljarentinud, kes ommale ka tublid töõmehhed murretsenud/ kes kui stppelgad  hakkanud maad harrima; issiennesest mõista, ei jänud ka nende waew tassumata; maa kandnud rohket wilja, mis läbbi rentnikud  suurt kasso sanud. Nüüd jookseb selle maa kasso ennamiste Urmeni rahwa tasko, kes seal, kui rentnikud maad harriwad ja temma  sagist ennestele warra koggowad. Neid on sedda kord ka kaunis rohkeste seal koos. Saroki, Jassi ja Orgejewi makonnad on neid täis, kuhhu nad assunud ja kus nad pea kõik neid maid enneste kätte rentinud. Nad ellawad  seal priskeste ja kauplewad ennamiste judidegä.  Wennelasi piddawad judid ommaks waenlasiks, agga ommetige peawad nad katsuma,  wennelaste rehnungi peale rikkaks sada ja kui nad sedda sanud, siis peawad nad omma  täie kukrutega sealt ärra Austriamgle minnema,  kus neil ennamiste igga ühhel omma pärris koddo jä kodda on. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Üks wäljama seitung könneleb,  et Preisimaal holega ust söamehhi jälle tenistusse kutsutakse, osjast neid aukusi täita, mis lahhingites wäed sanud ja osjast jälle ust rüggementisi jure murretseda, mis laialise söa piddamise parrast näwad tarwis ollewad. Augude täitmiseks tahhetakse esmalt assemikopataljonidest  ja shwadronidest wötta, mis jubba ni kaugel kõik walmis olnud, et mödaläinud näddalal ärrasadetud. Mönned rüggemendid, kellest lahhingites pissut järrele jänud, on jubba jälle täis täidetud ja kui täied rüggsmendid  omma kohha peale läinud: Peale selle on endisest abbi wäggedest ehk reserwe kõridest ued rüggemendid ärrawöidetud Prantsuse  makonnade kaitsmiseks ja Metse linna hoidmiseks Prantsuse male ärra läinud, et needrüggemendid,  mis seal enne ollid, jälle eddasi minna woiwad, kuhhu södda neid tarwitab. Wimaks tahhetakse weel kaks abbiwäggede kori kokko kutsuda ja nende koggo paik peab Berlinis ja Glogaus ollema. Stuttgardist kirjutakse 22. Augustil. Nimmetud pawa õhtul on seal arruto rahwaS koos olnud, kus allamal seisaw ühhemelelim otsus antud: Sakslased ei wötta kellegi rigi nõu andmist, rahho teggemise polest wasto, egga tahha, et kegi nende asjade wahhele peaks seggama. Elsassi jä Lootringeni jälle kätte samme ja Saksa rikide koggo külge liitmine, õlleks üks kautsion Prantslase himmustamise wasto, teise omma järrele. Lõuna polise rikide  liggi- astumise ja Saksama ammust ajast ärrakaddunud makonnade jälle samise läbbi, peab Põhja Saksama koggust Üks ülleüldne Saksa koggode rigi.wallitsus sama. Üks ainus  rahwas, üks söawäggi, üks rigi parlament, üks Saksarikide wallitsus, on Saksamale ja kõige Eüropale ühheks jädawa ja kindla rahho kinnituseks. Saksama ühhendud rigi wallitsus olla keiser  Napoleoni käest küssinud, kas ta tunneb ennesel kül wöimaliko ollewad, rahho teggemise polest läbbiräkimesi ettewötta; selle peale olla ta wastanud, et temmal, kui söa wangil, sedda melewalda ja wöimust ennam ei olle, middagit rigi asja tallitada ja täbbi räkida, waid praegune  rigiwallitsus olla Parisis. Temma wangi sattumine ja wangi põlli, ei puto ka söa piddamisesse,  waid se lahhäb omma sodo eddasi, senni künni Parisis ollew Prantsuse rigiwallitsus,  omma nörgastust saab arratundma ja armo palluma; Sakslased woiwad kül rahho pakkuda, agga mitte palluda. Prantsuse keiserina olla jubba ka Parisist wäljapöggenenud ja Belgia male warjo paika otsima läinud; lodab ka seal omma poeaga kokko sawad. Kui paljo Prantsuse söamehhi Sakslaste kaes wangis, selle ülle annab üks wäljama seitung selget otsust ja ütleb : ..wangi on ennast  andnud 70 tuhhat meest, wangi on wöetud  30 tuhhat ja Belgia male on 25 tuhhat 293