kõik ranna äärne rahwas pea kõigest ommast warrast ilma janud. Se suur õnnetus ligutas  liggimese armastaja innimeste süddamid, et nad nende õnnetumate parrast halledust tundsid ning seltsist assutasid, kes nende heaks rahha korjaks ja nenda nende Hädda wähhendaks ja silma wet kuiwataks. Nüüd loeme seitungides, et abbiseltside korjatuse summa  künni 700 tuhhande taadri peale üllatanud.  Sia jure lissatakse weel se römulik sõnnum,  et abbiseltsid waeste kallameeste kahjo wimase koppikuni on woinud ärratassuda. Pühha kirri ütleb, et römuö andja Jummala melepärrast on, egga ta siis ka neidki romustamata  jätta, kes nende heaks on ommad käed lahti teinud ja omma jöudo möda andnud. Prantfusemaalt. Kirjad ja waskused.  Üks Prantsuse seitung ..Temps" teab könneleda,  et wanna präsident Thiers umbes 70 piiskopliko kirja olla sanud, mis piiskopid Jtaliama  kloostrite parrast temmale olla kirjutanud.  Siin wahhel peame tähhendama, et Ztalia rigiwallitsus seal jubba mitto kloostert olla lukku pannud ja lasseb ikka meel peale panna. Selle peale olla agga wanna präsident  igga ühhele wastuseks saatnud, et temma kül iggas asjas allandlik ja sönnakulelik kirriko  allam tahhab olla, agga Ztalia asjade sekka ei woida ta ennast mitte seggada, ja sellega  olnud jut aetud. Prints Peter Ponaparte. Jubba nimmi tunnistab, et ta keisre Napoleoni M. suggulane ja separrast ka õlleks piddand temma  mattusel ollema ja nenda omma suggulast ta wiimse hingamise paika saatma, ja et ta seal põlle olnud, sedda pannewad monned wägga pahhaks, ja töstwad laemduse konnesid ta peale; agga selle wasto wabbandawad teised  tedda ja ütlewad tedda omma terwise waesuse  parrast ärra janud ollewad. Tal käia saggedaste jooksja wallo kõndide sisse, kus ta ennast mitte paigast woida ligutada; ta ellada Lüttihi lähheda! ühhe weikese mõisa peal. Temma  abbikasa ellapa omma kahhe lapsega Londonis,  kus tal kaunis suur modi maggasin peab ollema. Prints issi ei woida Inglismaal ellada,  ta termis ei kannatada inglise luhwti, separrast käida siis printsessin omma lastega iggaS kuus ükskord tedda watamas. Printses olla ka mattusel käinud, kus tedda sure lahkusega  wasto woetud. Prints Peter olla, kui ta keisre rikis ellanud, 166 tuhhat pranki palka sanud, agga ommetige olla ta praego ni waene, et ta abbikasa tedda peab toitma ja üllespiddama. Printsessi maggasinis olla 26 noort naesterahwast igga päew ammetis. Ni üllem kui allam peab, ni kaua, kui ta ellab, omma koormat kandma, uks nenda ja teine jälle teisel wisil; surm peästab meid waewast lahti! Amerikamaalt. Ränk lumme tuisk. Meil siin on suur lumme pudus, mis läbbi kõik assi wägga kalliks lähhäb, sest et middagist  linna ei tooda ja Ämerikamaal on sedda jälle hirmo waärt paljo olnud. Newüorkist kirjutakse 13. Januaril. Hirmus lumme tuisk, mis essimeste Januari kuu päiwe sees põhja õhto pool Ameri kas ja nimmelt Minnesotas olnud, saab kaua rahwa suus sure kohkumise ja hirmu al likuma. Umbes 300 innimest on seal ommast ellust ilma jänud, sest temma hirmus  waljus ei lubbanud neile, kes parrajate wäljas juhtusid ollema, mitte marju paika otsida.  Ossast olli worimehhi, kes hirmsa ja wallida tuisuga arru ei sanud, kuhhu piddid minnema ja ossast ollid ka teed ni tuisand, et kegi neid ei tundnud ja seal tullid siis nälg ja külm ja löppetasid mis löppetada olli. Lummi mattis terwed ellomaead ennese alla, et agga paljad korsnad, kui haua kimmid walge surno linna ülle walja paistsid. New-Ulmist on 10. Zanuaril paljo omma sanidega koeo sõitnud ja ni paljo, kui praego teada, on 18 seal surma sanud. Nenda on siis siin ja seal paljo omma  wimist und lumme angedesse maggama jänud.  Et sesugguse sure tuiso jures ka paljo ellajaid hukka sanud, on jubba issiennesest mõista, mis issiärranis pöllomeestele suurt kahjo ja taggasi jämist, pöllo tööde jures sada  b. Selle sure ja raske lumme tuiso peale olla jälle raske wihma saddo tulnud, mis suurt mee upputust teinud. Uemad sönnumed. Pernust, 21. Webruaril. Eila olli meil 66