on siis ka tulnud, et need kubermangud tänini  ilma kooli saaduseta olnud ja ilma selleta katsunud läbi ajada; Eestimaa kubermang selle saaduse põhja peale toetades, mis aastal §836 wälja tuli ja Kuramaa kubermang Kuramaa talorahwa asjade talitaja kommissioni poolest antud ringkirja põhja peale, mis aastal §869 Väljaantud. Sellega ei taheta aga mitte öölda, nagu ei oleks neis mölemais kubermangudes sugugi koolisi olnud, ei mitte, waid aga seda, et neil üht ülema Valitseja poolest antud säädust  ei ole olnud. Eestima kuberneer, on juba aastal §7BB kindral kuberneri herrale kirjutanud  ja sääl sees öölnud: ..Läbi seite wötta, on Eestimaal nii paljo koolisi, kui möisasid on ja mõne suurema mõisa peal on ka rohkem  koolisi ja peale nende on ka iga kiriko juures  üks köstre kool rahwa heaks :c."  Tuttaw  asi on ka, kui paljo möisaherrad ja koguduse  öppetajad Viimasel mõõda läinud ajal koolide eest hoolt kandnud ja juure asutanud. Kuuramaal on kül koolide aru paljo wähem, kui neis teistes kubermangudes mööda läinud  kooli aastal olnud sääl 36§ tallu kooli, aga Liiwimaal peale tuhande kooli; aga sääl olewad koolid peawad, kuida üks Sweitsi reisi  a Würtembergist tunnistust annab, et nad mitmes asjus palju paremad olla, kuida ta neid öhto Europamaal leidnud olewad. Kui siis Eesti- ja Kuramaal wäga üht kooli-säädust  on soowitud, siis ei woi neile mitte üsna uut, waid aga seda, mis neil juba käes on, mudetud ja täientatud, antud saada. Nende uus kooli säädus liidab ennast enam ehk wähem Liiwimaal olewa kooli saadusega kokku. Talurahwa kooli asi seisab riigi seespoolise  ministeriumi Valitsuse al, kelle saadik maakonna ülema kooli kohtu juures asju talitab.  Selle kohus on ka riigiwalitsusele tarwitawaid  täadusi anda; peale selle on kubermangu  Valitsejal see õigus, ükskord ehk ka korra pärast mõnda kooli läbi käia. Kubermangude  koolide walitsus langeb kolme jausse ja nimelt: §) kihelkonna kooli walitsus, kelle liikmed on, kiriko wöörmündre herra, koguduse öppetaja, kihelkondas olewad päris mõisa herrad,  kui nad ka koolide jauks midagit ohwerdawad  ja kohased wallawanemad; L) maakonna  kooli kohus, Eestimaal maakonnade kaupa ja Kuramaal 33 politika kihelkonna kaupa; 3) ülem maa-koolide kohus; selle liikmed  on rüütlite peawanem, kindralsuperindent, kooli noumeeö (Schulrath) mõned Landraadid  ja Kreisdeputirtid, ülem kiriko woörmünder  ja kreismarshalid ning ülemal nimetatud ministeriumi liige ehk asemik woi saadik. Ülem maakonna kooli kohus peab korralikult aastas kaks kord oma koos olemist, aga muido tuleb niisagedaste kokko, kui asi tarwitab. Temal on aina üksi see wöimus ja meelewald, üht koolmeistert ameti peale panna ehk teda lahti laska; maakonna kooli-kohus woib aga lubada, et üks koolmeister, kui asemik, ühest aeast woib kooli öppetust anda ja kui keegi mõistuse poolest kasin, teda ka lahti laska; ka on ülema  kooli-kohtu asi nimetada mis raamatud koolis peawad pruugitatud saama ja kooli öppetamise  plaani andma. Oppetadawad asjad, kelle seas ka wene keel, on saaduses juba kõik ette kirjutatud; need asjad, mis pea öppetuse korwas weel soowitakse, woiwad aga ükspäinis  ülema kooli-kohtu lubaga öppetud saada. Talurahwa koolid langemad kahte jausse: 5) küla koolid Kuramaal tali koolid kelle kooli aeg on 15. Oktobrist künni 15. Aprilini ja igapääw kuus tundi kooli öppetuse  aega ja 2) kihelkonna koolid  Kuramaal  suwwe koolid kus aasta läbi öppetust  antakse ja mis linna kreiskoolide arulised peawad olema. Walla ehk küla koolid peawad ka koduse öppetuse üle walwama ja neid öppetama,  kes kodu on ja keda tänini koguduse öppetaja ja kiriko woormündrid järel katsunud. Koolis peawad kõik lapsed käima ja nimmelt 11), künni 13 aastast saadik, see on kolm talwet  läbi, pääw pääwa korwas. Kooli pääwade  eest, mis ärawiidetakse ja ühe töeliko wabandamjse läbi ei woi wabandatud saada, on pääwa pealt 1 künni 10 kopikat trahwi maksa. Kuida asi tarwitab, woib 300 künni 1000 hinge peale, meeste ja naesterahwas kokku arwatud, kooli asutada, mis kogukonna kulu peale saab ülal peetud. Koolimaja krunt ja ehituse materiali annab mõisa omanik ehk kroonu möisade peal kroonu poolest; ehituse töörahwast annab kogukond. Taline öppetus on ilma maksuta; koolmeister peab oma ülespidamist  kogukonna käest saama ja peab te- 202