peud. Wini linnast kirjutakse 18. Junil> et kõik ertshertsogid ja Braunshweig tzaModena hertsogid pühha päewal.Suurwürsti Konstantini  jures wöeraspeul käinud ja tfjsel päewal on Suuywurst jälle nep de j ureö kainud. Pü hhapäewal  on keiser Krants Josepi jures suur söawäggedlik piddo sömaaeg olnud, kelle peale, peale hertfogide, ta Wennemaa sadik, Oeheimeäth Nowikow ja kõik kindralid ollid kutsutud. Selle päewa õhtul on suur Majestät Keiser Krants Josep ckeiserliko kõrguse Buurwürstiga Kaarli teatres käinud ja esmaspäewal on keiserlik kõrgus, wäljas polise asjade tallitajat  ministert Ändrassi ennese juttule tulla lasknud,  kus nad umbes tund aega osta juttu ajanud.  Lõuna sömaaeaks on keiserlik kõrgus, ertshertsogi Albrechti jures olnud, Ohto olnud  keiserlikus lossis Tchönbrunneris, meeste laulo seltsiga ühhenhud.kontsert,, Mis ka Suurwürst  kuulmas käinud. (Reg. Anz.) Teadus tus. Pölloharrnnise minister  teadustab awwalikp seitungide läbbi, kuida wilja põllud Austria-Mgri rikis seista ja mis lotus sealatse rahwa! wiljq saagi polest olla. Wimane teadus kirri, mis ta wälja andnud, ei olle ülleüldse kül mitte wägga sant, waid annab ikka nattuke totust, ommetige peab pollude  seisus mönnes kohtas, nenda kuida maakohhad  on, kg wägga waesed ollema, agga olla ka kohti, kus willi wägga hea seista ja sepärrast ka wilja saagi lotus surem. Prantsusemaa!t. Laemdus. Präsident  Mak Mahon olla ommalt poolt ja wallitsuse nimmel üht kässo kirja wälja andnud,  mis sees ta middagist omma waggedele teadustanud; seal astub üks seitung ..Union" temma wasto wälja ja teotab ning laimab tedda wägga. Selle peale tulleb teine seitung,  kus ta moeka kätte wöttab ja Unioni wasto lahhingi platsi peale wälja astub, kus ta siis tunnistab, et rahwa koggu suggugi selle otsusega, mis 20. Nowembril 1873 antud,  ei olle kammitsasse pandud, waid neil melewald ommas käes, kas kunningrigi woi wabbatrigi pole hoida. Ülleüldse olla kässo kirjas luggeda, et Mak Mahon polegi selle peale ei möttelda, enne wallitsuse ohjo käest ärraanda, kui pärrast sedda aega, mis peale temma olla kinnitub, möttelgo ja audugo parlament seal wälja mis taht. Ta tahhab kui mees omma wallitsuse keppist kinni hoida, egga ial mitte kui nörk pilliroog senna ja tenna kõigutada laska. Mees on se, kes Prantsusemaal, kus mitmefuggused tuled puhhuwad,  sonna jõuab piddada ja omma präsidenti  toli peale rahhulist istuma jada. Hollandimaalt. Lahhingi platsist. Hollandi ja Atshini rahwa wahhel lökkendab otse nendasamma söatulli, nago Hispania ja Karlistlaste wahhel. Haag linnast kirjutakse 18. Junil, et nemmad 17. Buitenzorgist olla sönnumid sanud, et Pedir'i maakonnas, kaunis  hulk rahwast ühte kokko heitnud ja Hollandi  meeste kantsi peale läinud, et neid Hol landi meeste käest ärrawötta; põlle agga om" mast waewast middagit sanud, piddand häbbiga  taggasi minnema; nad ei olla aggamitte  koju, waid parrem pole Atshini jögge asset wötnud ja senna ennestele kindlad kantsid  teinud, kust lootnud Hollandi rahwast ärrawöita jöudwad; agga ennäh immet, teisel hommikul läinud Hollandi mehhed nende kallale  ja ajanud neid mago jännesid pessast wälja, koju taggasi; seal olla Hollandi meestest 29 meest hawatud sanud. 223 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Perno linna wogtei kohhus annab seläbbi teada et rae kohto kasso peale 2. Julil s. a. M. 1277 Perno-Ria allewi 11. kwartalis, sure Ma- ja Elisabethi  ulitse wahhel seisawa Aleksandre waestelaste maea parralt plats M al, kahheks jaggatud, kruntplatsi, seal peal seisawa maeadega, üks on 529 m-sülda 7 m-jalga ja teine 289 m-sülda 39 tn-jalga suur awwalikult peawad ärramüdud sama ja wäljapakkumise päewad on 23. ja 24. ning wimane 25. Juli kuu päewade peale kinnitub ja sawad siis kõik, kes neid kruntplatsisi osta tahtwad, kutsutud nimmetud päiwil ja iggakord lõuna kello 12, nimmetud kohto ette, omma pakkumist ja üllepakkumist  pakkuma ja peawad siis otama, inis jure lömise polest saab mõistetud. Nende nimmetud  platside kruntkaardid ja wälja pakkumise tingimised  on selle kohto kantseleis nähha. Pernus, wogtei kohtus 6. Julil 1874. Oberwogt Groot. 339. Sikkertpr Borg. s