senna saab ja saal aset peab? Eks pole Gäribaldi  Rooma katoligi usu mees, kes 'oma paawsti, woi püha isa peab auustama, temale sellega suurt meele pahandust tegi, et ta kõik wana paawsti päralt maid ära wöitis ja kuninga  Wiktor Zmanueli walitsuse alla saatis. Kuida wöib ta seda unustada? ja nüüd julges ta weel Rooma linna tulla ja enast sääl näidata! Eks se ei ole meele pahandus? Prantsufemaalt. Hispania asjust. Üks Prantsuse seitung ütleb Baionnest sõnumid  sanud olewad, kuida säälatsed asjad praego olla ja nimelt näitawad need Karlistlaste halikast  wälja jooksnud olewad, sest et neil wäga kange Karlistlaste hais juures. Sääl kirja sees seisab, et nemad seda maad, mis nad kord Guiputskoas olid kautanud, jälle enneste kätte tagasi wöitnud ja kunninglikud söawäed, sest et Karlistlasi rohkem olnud, on pidand tagasi taganema ja seda niaüd jälle nende kätte andma. Ühtlase on Zarauts ja Guetarea Karlistlaste kätte langenud; kõik wäga hea, kui see aga tõsi peaks olema, sest nad on ennegi  juba tühja kotti püsti ajanud. Seesamma seitung kõneleb edasi: Karlistlased  hoidwad Estellak köwaste kinni, ega ei taha seda omast nappust aralaska. Riigi walitsus on Karlistlastega uueste hakkanud leppimise poolest nöu pidama ja läbirääkimesi ettewötnud ja loodawad pea selgeks saamad. (Wöib olla, oga meie ei taha seda uskuda, et nad nii pea oma leppinguga malmis saamad.  Red.) Kuningas Alfonso olla Pampelonas  ühe maga suure röömu öiskamisega teretatud  ja wastowöetud, lubanud aga laupääwal,  i. jälle Madriti linna tagasi minna. Hispaniamaalt. Sonumed söa - platsist, könelewad otse nende wasto, mis wahest  Karlistlaste ehk Älfonslaste halikast wälja jooksnud; ometige ei jõua Karlistlaste viskamine  mitte kõik nii kinni katta, et sest midagit  wälja ei paista. Kölni seitung kõneleb nende asjust nenda: Karlistlased on oma seisu paikadest, mis neil Tawalla ja Pampelona, Larraga ja Puenta la Reina wahel ja weel paale selle kaunis suured tükkid maad, wiimasest  linnast põhja ja loode pool, nende käes oli, wälja aetud ja wöitjad seisawad Estello linna al, kus neil aga üks wäga kowa pähkel katki hammustada on. Kindralid Despujols ja Primo de Riwera olnud Rio-arga orgu ette läinud, 21. Januaril Larragas teiste mägedega  ühendanud ja siis, et mitte nende paljo wägewama waenlasega, Puenta la Reina jures  kokku saada, öhto poole külge jäänud, senna, kus kindral Konha oma kõige suuremas  wapruses oma elu on jätnud. Tasara on oma diwisioniga Oteitsat ümberpiiranud, pääle selle, kui Karlistlased, ilma wastohakkamata  oma warjo paikadest olla lasknud endid  wälja ajada. Need mõlemad diwisionid Wajardo ja La Portilla, on San Kristobali üht kindlat paika wöitnud ja ilma wähema waewata,  ja see olla neile ühe manöweri läbi, mis kindral Despojols ette wötnud, holpsaste korda läinud. Ta olla selle mahe aea sees, kui kindral Primo de Riwera oma mägedega Oteitsa ja Eskwintsa poole läinud, nende ette jõudnud, ja sääl Karlistlasi narrinud, et omad mäed ühtekokko kutsunud ja Oteitsa kohtas wäga kardetawad kohad, ilma kaitsmata jätnud.  Korlistlastel nähikse see kahjo, et Kristobali  olla kautanud, wäga walutawad ja körwatagused kihelema ajawad, sest teisel homikul  olla nad katsunud, käest äraläinud kohti jälle tagasi wöita, aga asi pole mitte nende soowimise järele läinud. Mailmale on nad kül pasunat puhunud ja kulutanud, et nad kuningliko mägedele wäga suurt kahjo teinud ja neid tagasi löönud, aga seda kahjo on nad ise pidand maitsma sääl olla ka kuningas Alfonso ise kõige öö läbi oma meeste seltsis olnud. 63 Teadaandmised. (Politsei kohto lübbaga.) Liiwimaa landradi kollegium annab see läbi tääda, et talo hobuste näitus ja katsumine, pruugitama  auupalkade jagamisega see aasta 5. ja 6. Juunil Tartus ja 18. ja 19. Augustil Wolmaris saab olema. Rigas, rüütlite majas 12. Weebruaril 187 V. M 163. .