hommikul, 11. Nowembril, Rootsi aurolaew .Man", Hawrest tulles, Tallinna reidi lähhedal  Inglise aurolaewa ..Mabel" läbbipurinud ja merre põhja pannud. Õnneks on innimesed  kõik wee-surmast peästetud sanud. Rootslane  isse olla ka kauniste wigga sanud. Kroonlinnast. Tullekahjuliste selts. Tulli ei jätta warna seina, ütleb üks wanna Eesti sönna, kes temma röwimise alla juhtub,  sedda ta ihhu allasti jättab, nenda on ka need hirmsad tullekahjud, mis Oktobri kuul Kroonlinnas ollid, Luhhanded innimesed ihho allasti jätnud, kes nüüd ommad käed wälja sirrutawad ja awwitust pattuwad ja nende hädda ligutab, ni ütlema, kui allama süddant, et iggaüks omma jöudo möda, sest nattukesest, mis wanna taewa Tädike temmale jagganud, õnnetumate hädda kustutuseks jaggab.  Senna on siis üks kommission seatud, kes anded wastowöttab ja neile haddalistele nende tarwidust möda wälja jaggab. Selle kommissioni peawannem ehk eesistja kontreadmiral  Weodorowski, on, kuida ..Wall. teada." sest könneleb, 6. Nowembril kommissioni koos ollemises, kommissionile teadustanud, et keiserlik  kõrgus, Suurwürst Aujärjepärria 3999 rubla ja keiserlikud kõrgused Suurwürst Wladimir,  Suurwürstina Maria Pawlowna ja Suurwürstid Sergei ja Paul 1999 rubla, nende tullekahjoliste heaks kinkinud. Need summad on söakubbernerneri, wiitseadmirali Kosakewitshi kätte wäljajaggada antud, mis temma agga jälle kommissioni kätte andnud. Need, nende tullekahjuliste heaks kokko tullewad  anded, kaswawad igga päewaga ja on jubba ühtekokko 35,988 rubla kokko tulnud. Rahha, rided ja ellokvrtert on 1957 innimest sanud. Ühtaego on ka kommissionile teada antyd, et Kroonlinna laewade ehhituste ja ammetmehhed, enneste keskes ka tullekahjuliste  heaks 296 rubla 86 kopp. kokko korjanud.  Andjad sowiwad, et nende weike korjatus,  õnnetuse sisse langenud, sealt ammetmeestele  saaks jaggatud. Kommission on ka lubbanud nende sõnumist täita. Wöeralt maalt. Kölnist. Ertspiiskop wangist lahti. Saksa rigiwallitsus nõuab, nago igga rigiwallitsus  , et kõik rigi allamad, olgo nemmad,  mis taht seisuses, rigi kässu ja seaduse alla peawad heitma ja sedda teggema, mis seadus kellegi käest nõuab, ja kes ei tahha kuulda, peab maitsma. Sealatsed katoligi ussu piiskoppid, piddasid endid issewallitsejaks,  kellel wäggi ja wöimus kehha, mis tahhab,  egga holinud sest, et rigi seadus teist jutto ajas, ja käskis sönna kuulda, nago se ka pühhas kirjas seisab, et üllemad on Jummala  assemel ja kes üllemate wasto panneb, se panneb lummala wasto; sedda sönna nemmad  ei tunnud, egga tahtnud teada ja et nemmad ni awwalikult wastopannid, piddi rigiwallitsus neid wimaks nende wastopannemise  eest karristama ja käskis neid wangi torni astuda. Kölni ertspiiskop on omma aea wälja istunud ja nüüd jälle lahti sanud, mis ta siis ka wanna pühha issale teatanud ja selle peale olla temma, kui katoligi kirriko üllem ja pea issa, omma armsa lapsele, kes ni kannatlikult  sedda risti wäljakannud, ramatut kirjutanud,  kus sees ta ennast wägga ütleb selle ülle römustawad, et üks karri omma karjast jälle sanud, ja et temma sedda kannatuse aega kannatlikult ja nurrisemata wäljakannatanud. Wanna paawst kulutab nago prohwedi wisil ette, et nende kannatuste jure weel ued sawad tullema, agga ta lodab lummala abbiga, kõik ärrawöita ja et se, kes keddagit mahha ei jätta, kes temma peale lodab, saab kõik hästi korda saatma. Ta löppetab omma kirja selle sowimisega, et ka teised piiskoppid pea omma wangi pölwest saaksid peästetud ja omma karja jure sadetud. Hollandimaalt. Sönnumed Atshinist.  Uemad sönnumed, mis 2. Nowembril Atshinist tulnud, ütlewad, et Hollandi söameeste  terwis seal mitte ei pea hea ollema; ka olla nemmad ühhe pattarei ehhituse jures; mis nad Atshini jöe kaitsmise parrast senna teinud, ka mõnda meest kaotanud. Pärris Atshinlased, mis maal ellawad, seisawad köwwaste  selle peale, et södda saaks eddast peetud. 389