nam, kui mõnda ..muudlast." Ja se on Jummala  kask liggimese wasto. Mislane on siis ühhe Eestlasel weel liggim, kui temma kõige liggim suggulane, teine Eestlane? ehk missuke keel on weel armsam, kui meie armas emma keel? mis ommetige se kõige kallim pärrandus on, mis meie wannemad meile järrel jätsid, kes seitsme saea aasta eest üks ni wäggew ja kulus rahwas olli, et ta sarnast üksi Jtalia ja Krekamaalt leiti! Kül on se seitsme saea aastane süssimust orja põlli Eestima wäggewa  poegadele ihho ja waimo rammo nödrastand,  agga meie kuldne emma keel on meil ikka weel üllejänud ja ka suur hulk waimo rikkaid  issama poegi, kes omma rahwast juhhatada  ja öppetada möistwad ja sedda ka tewad. Germanisiritud kaddaka sakso, woi kõige suremaid narrist on ka küllalt, kes sedda salgama  d et nad Eestlased on. Tunnen üht rätsepa  meistert, kes ütles omma wanna-Lssa, se on: issa-issa, maalt linna tulnud tallu sullase  olnud ollewad, agga temma olla sündinud  saks. Teisi jölledamaid on ka weel, kes arwawad, kui neil Eüropa wisi kallewist rided  ümber, nad siis ennam eestikeelt ei wöida räkida, egga Eestlane olla, ja kes linnas ellawad,  need ei tohhi omma wannemaid mitte ennam issa ja emma hüda, waid papa ja mama..,  ja se sönna ..papa" tähhendab ühhe poolteist  aastase lapse suus: ..haige." Tossi kül: issa on ..kaddaka többes." Kahjs, et mitmed ausad wannemad endid ka nende tühja nimmedega lasknud nimmetada, ilma et nad kaddaka többes olleksid. Meil on nende kahhe sönna sees: ..issa ja emma" wägga suur salladus warjul; nago Eestilaulik laulab: ..Minno kallis issama ?c. ehk: Issama sind armastada :c. mitte agga papamaad" ehk papama." Ja üks teine auwäärt omma rahwa ja kele armastaja laulab  jälle: ..Minno armas emma keel, Oh kui armsast köllad sa" :c. agga mitte ..mama keel." Mikspärrast wahhetame siis need kaks lapsest sadik meile kõige armsamat nimme ärra,  wöerakele nimmede wasto, mis muud kui: emma kele põlgamise ja omma uhkuse üllestunnistuseks.  Tahhab kegi, et ta laps peab ükskord omma rahwast ja keelt kalliks piddama,  mitto wöerast keelt mõistes, harritud süd- dame ja waimo polest ning ka kõige parremaid saksa ridid kandes, se murrstsegs tale need kolm ramatut: ..Abitse raamat, Koliluggemise raamat ja Kolm isamaa kõnet; mäljaannud C. R. Jakobson gümnasiumi koli öppetaja," ja mitmed muud meie rahwa armastajatest wälja antud ramatud, kelle nimmed luggeja ka minno sowitud luggemise ramatus leiab, üks ennam teine wähhem meile tutwad-; ja need nimmed ei kustu nikaua mitte Eestlaste süddamest,  kui Eestikeel kõlksub, ja se kõlksub wenne Keisrite warjo al, kes meile jälle innimese õigust  on andnud, künni mailma otsani. M. T. Wõrromaalt. Wastus wastuse peale. Perno Postimehhe 15. numris ollen Teie poolt wastust minno kirja peale leidnud, mis peale weel üht lühhikest wastust annan ja se on: Kõik asjad, mis rahwa ülleüldseks kassuks ja tulluks sawad läbbi rägitud, peawad selle asja ennest parrast waggusi ja seaduslikul kombel läbbirägitud sama, ilma et seal jures tarwis õlleks trumpi wäljamängida, mis üht asja ialgi parremaks ei te ja selle polest tahtsin  paar sönna weel lühhedelt öölda. Pikkem jut õlleks asjata, sest et jo wastastiko ommad  mõtted jubba olleme teine teisele teadaandnud,  ja selgeks teinud ja nüüd asja rahwa ennest holeks peame jätma ülle kaluda ja otsust  anda, kummal õigus ehk mitte õigus ei olle ja ka, kuida ja mil wisil nad üht pahha, mis nende keskes ennam kaswab kui kahhaneb, kautada tahtwad ja kuida wisi nad endid kahjo eest tahtwad hoida. Tossi on ka, et minnust antud nõu ja kaitsmise mõdus iggal kohhal ei tahha sünds ja ommane olla, agga ommetige  seal, kus hobbuste perremehhed omma koddo  ennam ei woi julged olla, prügitud woib sada. Teiselt poolt ollen minna ka selle polest teiega ühhes nõus, et paljo peab arrakatsutud sama, enne kui õiget rohto ja ohto leiame ja kui sedda olleme leidnud, jäeb siiski assi ühheks  katse asjaks, sest et aead ja asjad ennast mudawad ja nendega ühhes ka meie ja meie ollemine. Ommetige on lota, et se jubba wägga paljo saab awwitama, kuida kulutud ja ka lota on, et hobbust wargad siit sadik 168