teadmata, kas Pernu sillakohus wöttab seda selletada, ehk peawad wee! Willandisse minema,  kus siis nende otsus antud saab. Wäga oleks soowida, et seesugused mõrtsukad wee! pitkemad teed saaksid käima ja Siberimaale marsima. Kuida kuulnud oleme, on üks neist meestest juba wangi leiba söönud ja wangi tööd teinud; on kolm aastat wangi roodus olnud, aga wee! ei ole mõistus pähä tulnud. J. L. Kiri, Eesti Aleksandre kooli söbradele. „Hea karjane jätab oma elu lammaste eest; aga palgaline põgeneb, kui ta näeb hunti tulewad". Joan. 10. Eestirahwas pidi kaua maharusutud olema ja pimeduses piherdama, enne kui neile puidus  hakkas paistma ja oma kiiresid laiale saatma.  Oli niisugune asi juba sündinud, siis töusiwad ka rahwa südametes kiituse ja tänu hääled, Jumala ja oma armulise Keisre Herra wastu, kelle halastaja süda seda oli saatnud. Sest ei olnud aga weel kül, et ihu orjusest  priiks sai, waid neile anti ka luba, oma waimu walgustada ja tolmu seest ülesse tõsta. Tänu Jumalale, juba on ka selle asja poolest  hakkatust tehtud ja aluskiwi pandud, sest koidu walgus hakkab juba paistma ja koidutäht  paksuks läinud metsa tagant ennast näitma.  Aga nagu igal uuel asjal hakkatuses palju wastalesi, nenda ka sel asjal. Sääl tuleb  üks „H. v. S." ja tahab koidutähe walgust  kinni matta, mötteldes, et see enam ei pea mitte paistma hakkama! (waata T. E. postim. 7.) M. T. Riast. Õnnetus masina läbi. Ettewaatmist  on igal aeal ja igas paikas wäga tarwis, aga iseäranis masinate juures. See olnud 2. Märtsil, et uks pileti peale lastud soldat 116 Malojaroslawi jalawäe rügemendist,  nimega Karl Wilhelm Sarff, kes Kusnezowi  wabrikus töös olnud, ettewaatamata kombel masina ligi läinud ja parem käega masina  wahele jäänud, mis ärapurustatud saanud.  Õnnetu wiidud Ria söameeste pidalisse  paranduse alla. Kes masinate lähedal töös, neil olgu alati silmad pärani lahti, et n'ad neid mitte õnnetumaks ei sa teha, sest need ei mõista nalja! Peeterburgist. Söast. Et Türgi ja Wene wahel sõda saab hakkama, sest ei mõtle wäljamaal, Saksamaa pealinna diplomatiklased,  kuida üks Berlini sõnumite saatja Mõskma  wene seitungi läbi kirjutab, mitte enam kaksipidi. Söa hakkatust oodetakse teise poole Märtsi kuu sees, aga mitte warem, künni wastused  suurde riikide poolest, würst Gortshakowi ringkirja peale tulnud on. Seesamma sõnumite  andja, annab ka meel teada, et Saksamaa  maga suure hoolega katsub asja nii kaugele  saata, et Austria Wenemaaga ühes Türklase  wasto peab minema. Neid söaliku sõnumid wähendab ..Golos" omas wiimases numris kauniste ja ütleb nimelt,  et asjad sel silmapilgul Türgi pool palju paremad olla ja üks nimetatud aeg ja ka mitte wäga liig pitk aeg, ei sa olema, kus Konstantinopolis  peetud konwerentsi poolest nöuetawad  säädused kinnitatud saamad. Need suure riikide poolt oodetawad eestkostused, mis peale Türklane oli wastanud, et ta neid koguniste wasto ei wöida wötta, peawad nüüd seeläbi täidetud saama, et nende asemele suntus saab astuma, kui ta temale lubatud aega ilma pruukimata  laseb mööda minna, siis ühendatud suure riikide poolt köwaste sunnitud saab, neid wastowötma ja täitma. See peale käimine ja suntus peab, kuida see ju iseenesest mõista, Wenemaa hooleks jääma. Kui see peaks olema  , et teised suured riigid ühe awaliku ja kindla tunnistuse läbi Türklasele üht sundmust peale panemad, Wenemaa siis wiibimata ka omalt poolt peab lubama, et teistest ettepantud  termin täieste peetud saab. Rahu lootusest kõneleb ..Golos": Meie usume seda kindlaste, et praegused rahuleppingu  läbirääkimised, sellega saamad lõppema,  et siis kui oma konwerentsi saamad löppetama,  noor rahu ka on ilmale tulnud ja nimelt  usume meie seda seepärast, et õhtu peolised  riigid sest äranääwad, et meie riigiwalitsus,  oma söawägeliku wäge, kül seks on kokku kutsunud, et Türgi wasto wäljaminna, kui nääb seda tarwis olewad, aga nüüd ometige oma möeka tuppest ei ole tõmmanud ja tema kallale läinud, waid rahulikult ja pitkameelega otab, et Türklane rahu peab tegema ja seda nääwad nüüd ka teised suured riigid ja tun- 100