ja siin tuleb mägise see kr sinnne keele paale: Kas meie armsa Eestirahwal, iseäranis suure külade sees, ei peaks üks seesugune maja kasulik ja tarwline olema? Tänini ei tea meie meel kusagil üht seesugust olewad. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Wür st Bis marki termis olla seda korda tõeste jälle waene. Ta ei olla wiimaste pääwade sees ka mitte keisre juttule minna woinud, maid olla riigisikkertäri on Bülowi enese asemele  saatnud. Ta olla tahtnud Lauenburgi minna, aga nüüd peab see teekond ühest aeast käimata jääma. 21. Jaanuaril kirjutakse. Würst Bismark on oma mana nerwihaigusega, mis see kord oige kange peab olema, jälle kimpus, ta nörgastada  wäga, nenda et tema iga suurema töö eest enast peab hoidma. Tema tohter, kes alati ta ümber ja ta juures, olla öölnud, et ta pitkem aeg kõigist riigi tullituse asjust enast peab emal hoidma, muido woib asi wäga pahaks minna; ta termis tarwitada pitkem aeg raho. Elsas-Lootringenist. Rohkest lumest  ja metsa komadest. Säält kirjutakse  19. Jaanuaril: Wiimaste mööda läinud nädalate sees, on siin meie maal nii rohkeste lund sadanud, kuida see wiimase werend  saea aasta sees mitte pole olnud ja see näitab ka, kui paljo mets-elajaid LootnngenL metsades on aset pidamas. Igast maakonna jagudest tulewad selle üle sönumed, kui häbemata  julged hundid olla, nad ei olla mitte ükspäinis küladesse kutsmata wöeraks läinud,  waid ka suurema linnade lähedale tikkunud  wöeras peule pakkuma. Metsawahid ja ka kaunis rohkeste teisa püssimehi on üht ümargust  nöu pidanud, nende kutsmata külalistega lähemat tutwastust teha, ning nende meeste wasto wälja minna ja jahti nende paale teha ja nii paljo, kui teada, on nende töö hästi korda läinud ja nemad kaunis rohkeste neist magama pannud. Ct ka paljo muid metsa linda maha lastud, on sest näha, et kauba poodides, kus lindudega kaubeldi, neid rohkeste  rippumas ja saada on. Wäga paha on ses asjas see, et sääl wasto seiswa Prantsuse  metsades, midagit jahti ei peeta, see pärast  stis säält halli watti kandjad murdajad jälle ilma passita üle piiri Saksamaale tulewad  ja oma lapse pölwest öppitud murdaja ametit ärateewad; enne ei woi asi selle poolest  paremaks minna, enne kui Saksa-Prantsuse  riikide walitsused endid jahi pidamise poolest  ühendanud, see on nenda, et Saksa küttiv  ka Prantsuse piiri pääl hundile püssi rohu suitsu nina alla wöiwad teha ja tema elu löppetada;  niikaua, kui seda põlle, ei woi Sakslased  neist piinajatest lahti saada. Holandimaalt. Atshini söast. Holandi  riigiwalitsuse! on Atshini rahwaga ikka weel tülitamist ja seletamist, õiendamist ja talitamist.  Jaanuari kuu 12. paamal on nad säalt telegrahwiga sõnumid saanud, et Holandi  söawäed oma söalippo Pölkekajoese üles pannud ja Poengeiblangtjoeti juure enestele üht uut ja kindlat seiso paika wötnud, ilma, et säält rahwas neile seda wähemadki tüli oleks teinud. Rahwas soowida raho, aga nende ülemad jälle, et sõda saaks edasi peetud.  Inglismaalt. Ihu nuhtlus. Inglise riigiwalitsus oli ihunuhtlust omalt maalt ärakautanud,  otse kuida meie suur ja armoline Keisre Herra ka Wene rukis tegi, aga rahwas ei mõista seda head tänoga wastowötta, waid on see läbi wäga liig julgeks ja häbemataks läinud, nenda, et Inglise kuningana ja riigiwalitsus  uut säädust pidand tegema, kus need kes awaliko raho rikkuwad ja teiste oma näppawad,  kõwaste ihu poolest'peawad karistatud saama. Londonist. Hispania asjust. Seitung  „Times" ütleb Madritist 1?. Jaanuari! telegrahwiga sõnumid saanud olewad, et Alfonslaste  ja Karlistlaste wahel söariistade seisma jäämise poolest kibe läbi rääkimine ja nõupidamine olla, tahtwad ühest aeast seda hirmust werewalamist löppetada ja leplikult jälle elama hakkata. Karlistlaste! olla kindel 54