seletada wõiks: kõikidel on käed kodumaa asjadest kinni seutud. Inglismaal ei ole mitte üksi Afghanistaani sõaga tegemist, waid tema kodumaa käsitöö ja kaup seisab ja tööliste waesus on nii suureks läinud, et segadusi ja mässamist teemad. Austria riik peab kõik oma tähelepanemist ja jõudu Bosnia ja Hertsegowina maade peale ära kulutama, künni seal asjad korralikul,  kombel käima hakkawad. Saksamaa mõitleb oma sozial-demokraatlaste ja ultramontaanlastega nagu elu ja surma peale. Itaalia alustab oma uut aastat täitsa kaksipidi mõttes selle kohta, kas ministeerium Depretis kauaks seisma jääb, ja kas Itaalia kuningal korda saab minema, riigiwalitsust wabameeleliste kätte jätta. Kõige parema lootuse ja julgusega on Prantsusemaa uue aasta sisse astunud, kus wiimaste senatoride walitsemisega  republiigi kätte kindel wõit on saanud. Kellegil neist riikidest ei ole sellepärast nõnda Hommikumaa  asjadest wöimalik osa wõtta, nagu nad muidu soowiksiwad ja tahaksiwad. Sellepärast ei ole neil ka mingisugust kindlat plaani Hommikumaa asjade seletamiseks,  waid nende ainus püüdmine on see, Wenemaa  püüdmisi nii palju kui wöimalik takistada, et temal Wene-Türgi sõast wõimalikult wähe kasu wälja sigineks. Et aga Wenelane üksiainult Türgimaal olewa maharusutud rahwaste paremat põlwe ja wabadust taga nõuab, töised riigid aga enam oma enese kasu peale waatawad ehk ennast kadedusest juhtida lasewad, sellepärast  on loota, et ka kord ses aeg kätte tuleb, kus Wenemaa püüdmised kõikidest wastalistest hoolimata täide lähemad. KuidasAfghanistaanis praegu lugu seisab,seda ei ole ikka weel wöimalik selgeste ära tunda. Ehk küll Inglased oma wõitude üle rõõmsad on, siiski ei ole neid wõitusi palju uskuda. Mitme asjade poolest ei ole Inglastel enestelgi Londonis selget teadust, nagu näituseks, kas lakub Khan tõeste trooni peale on tõusnud,  ehk mitte. Wiimased sõnumed kuulutawad, et lakub Khan ennast ka põgenemisele ette walmistada, sest et rahwas ja sõawäed Kaabulis teda mitte ei pidada  sallima. Üleüldse ei ole Inglane mitte üksi sellepärast  Asghanistaaniga sõda alustanud, et seda maad jauti oma Indiaga ühendada ja ennast Hommikumaa rahwaste silmades suureks tõsta, waid tema püüab oma wõimust nimelt sellepärast Kesk-Aasias kinnitada, et oma kodumaa wabritu- ja käsitöödele uusi müümise ikoHte saaks. Inglismaa wabrikud sünnitawad enam kaupa, Hui kodumaa ära jõuab tarwitada, tema wab- ja käst-tööst elawad aga juba tuhanded inimesed, ning kui kaup ei jookse, siis on häda suur, Sellepärast  on Inglismaa püüdmine ikka see olnud, oma wõimust terwes mailmas kinnitada ja laiendada ja oma kodumaa produktist ja kaupa igal pool jooksma panna. Wenemaa kasu nõuab aga niisama hädaste, et Inglismaa wõimus Kesk-Aasias mitte liig suureks ja üksikpoolisiks ei lähe< ja sellepärast peetakse nüüd Wenemaal kangeste seeüle nõu, üht raudteed Wenemaalt  Kesk-Aasiasse ehitada, et mõlemaid maid seeläbi ligistada ja Kesk-Aasia maid enam Wene woli alla tõmmata. Paneme nüüd Türgimaa asju terasemalt tähele, siis ei leia meie seal midagi, mis meid rõmustada wõiks. Konstantinopolis on rahwas sultani peale wäga  tigedad ja igal silmapilgul on mässamist karta. Kõik kasarmud on täis sõawäge ja kõikides awalikuis kohtades on neid malmis walwamas. Inglismaa saadik Layard on ka juba Türgi walitsust küsinud, kaS ta Inglismaa alamate elu eest seista tahab ja lubab, muidu saada Inglaste laewa mägi Marmora merest nende kaitsmiseks Konstantinoopoli alla tulema. Hirmsad asjad on Makedoonias sündinud. Sinna oli Türgi walitsus Sahih Pashaa mässamist saatnud lämmatama, ja see on näidanud, et ta inimeste  lihunik mõistab olla. Ta on inimeste wereojad  nii hirmsal kombel jooksma pannud, et karmad ihu peal püsti tõusewad, neid tegusi lugedes. Peale 20,000 põgenejat on meel Bulgaaria maale jõudnud; töised 6000 on tee peal Tsherkeslaste kuulidest surma saanud. Peale 120 küla on tulega ära põletatud. Need tapmised on nii hirmsad olnud, et neid kuuldes juba meri soontes seisma jääb. Isegi on mõista, et kristlaste kirikud nimelt maha on lõhutud ja tühjaks riisutud; nimelt on 107 kristliku kirikut tuha-unikuteks tehtud. Põgenejad on ühe kirja Konstantinoopoli linna saatnud Eüroopa riikide saadikutele kätte, kellele 635 nime alla oliwad kirjutatud. Selle kirja sõnad on nõnda: „Ekselentsia herra! Wiiesada aastane walitsus  ei ole Aasia Türklaste kõwaid südameid mitte pehmendanud, nende wõimatu olekut, õiglast korda sünnitada, mitte mähendanud. Meie elu, meie auu, nagu meie wara, jäiwad maailma wõtta. Waenlust meie wasta suurendas meel usu-märatsus. Kõik wõima- _Uud kurjused: wäewõimused naiste wasta, rööwimi- sed, rusumised, tapmised tehti meie ja meie omastega  ära. Nende ots on meie praegune meeleäraheitlik olek. Meie isade ja isaisade pärandus ja meie raske töö wili on nüüd Muhamedlaste käes. Mis mitte ära ei riisutud, on tule roaks langenud. Makedoonia, meie kallis kodumaa, on hirmsa weremängu kohaks saanud; weri jookseb ojades ja igal pool tõuseb hädakisa  ja walu hüüdmine, mis südant lõhki tahab kiskuda,  taewa poole. Wali talwe-aeg ja pitkad ööd leidsiwad meid ilma pääwarjuta, pool halasti, palja jalu; meie sureme nälja kätte ära ja lõpeme mägedes külma kätte. Mis Türklaste kirweste käest peasis, sureb näljasurma, ja hunikute kaupa seisawad surnukehad  metsades ilma maha matmata. See lõpmata häda sunnib meid, Teid ekselentsia kaebates paluma, meie eestkostjaks omä kõrge walitsuse juures saada. Meie palume Teie kristliku walitsust, ka meie wasta seda armu üles tunnistada, mis Bulgaariale osaks saanud, ja meid Türgi walitsuse alt peasta. Need ohud, mis meie nii kaua ära oleme kannatanud, peaksiwad  ommeti kõikide Kristlaste südamed Eüroopas pehmeks  ja meie wasta armuliseks tegema. Taewa poole tõstetud kätega palume Teid, oma tähelepanemist meie märtrite poole pöörata." See kiri lõikab südamesse.  Küll saame näha, mis Eüroopa selle uue hirmsa Türklaste teü peale saab tegema. Prantsusemaale on 5. Januar tema terme sündmusele üks tähtjas päew olnud. Sellel päewal walitsedi seal 82 senati liiget uueste, ning selle walitsemise  juures on republiiklaste partei nii suurel mõedul wõitnud, nagu seda keegi ette ei jõudnud arwata.  Uue senatoridest on 64 republiiklased. Üleüldse  saab uue senatil 119 konserwa liiget olema ja 176 republiiklast, nii et republiigil nüüd senatis 57 healte paljus saab olema. Endises senatis oli konserwate  käes healte paljus, ja nad tegiwad, mis nad wõisiwad, et ka uues senatis wõit nende kätte jääks: kõik kirikherrad, mungad ja nunned, piiskopid ja kardinalid  oliwad töös ja nimelt wõeti naisterahwa kallal tööd Leha, keda kiriklased nimelt ikka oma tööriistadeks  on mõistnud tarwitada. Aga seekord oli kõik waew ilmaaegu, ja lipud ja rõõmutuled Pariisis andsiwad  sellest 5. Januaril tunnistust, kui suur rõõm Prantslastel republiiklaste wõidu üle oli. Nüüd on loota, et Prantsuse walitsus jäädawalt kindlaks jääb ja ilmrahuta olek selle maal otsa lõpeb, kellega tõeste Eüroopa riikidele paj-M halba eeskuju anti. Saksamaal on praegu paapsti kirjast palju juttu, mis see Kölni ertspiiskopile on kirjutanud. Seda kirja seletab igaüks partei oma moodu. Mõned arwawad, et paapst juba Saksa riigiwalitsusele järele on annud ja ennast tema seaduste alla heitnud, töised arwawad jälle, et see kiri paljas kamalus on, kellega rahwa healt waigistada katsutakse. Nii palju näitab tõsi olewat, et paapst selle kirjaga ühe sammu rahu poole on tahtnud astuda. Enam ei tähenda ta aga ilmaski. Itaalia riigis on Albaanialastest praegu palju juttu, kes ennast ise riigiks tahawad heita ja Itaalia kaitsmise alla anda. Albaanialased on juba Türgi walitsusele teada annud, et nad omast maast midagi Monteneegrole ära ei saa andma. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast. Uusna uue wallamaja  õnnistamisest kirjutatakse meile, et seda muusiku mängu ja pidusöömaajaga 9. Detsembril m. a. ära peetud. Maja on mald ülesse ehitanud ühe krundi  peale, mis Uusna mõisa omanik Hans Leik seks wallale kinkinud oli. See krunt on 1 wakamaa suur ja on nimelt sellepärast tähtjas kingitus wallale, et magasi ait juba enne tema peal oli, mis nüüd paigale  wõis jääda. Esiotsa oli kül üks jagu walda selle ehituse wastu olnud, kes wallamaja koolimaja krundi peale tahtnud ehitada, aga nüüd on jo igamees ära näinud, et küll parem on, kui koolimaja ist, ja walla maja jälle ise koha peal on. Kirjutaja soowib, et lahutuse waim igast wallast kauks, kelle läbi palju paha sünnib. Ligimiste abi. Helme kihelkonnas olimad Takepere wallas Kolgi talu aidad, keller ja küün 14. Oktobril ära põlenud, kuS juures 300 wakka wilja ja 2000 rubla selget raha sisse jäiwad, nii et üleüldine  kahju peale 4000 rubla oli. Aga naabrid oliwad seal kohe oma abiga ligi, ning üks andis wilja, töine ehituse puid, n. n. e. Ka mõisa herra, kes ise kül Rias elab, oli 100 ehituse palki ligi an- nud. Seks saadab jo meile wahel Jumal ka õnnetust,  et meie oma ligimese armastust ülesse näidata wõiksime. «r Õnnetused. Ka talumajades hakatakse nüüd ikka enam ja enam petroleumi lampisi tarwitama, aga kui seesuguste lampidega osawaste ümber ei käida, wõib nende läbi ütlemata suur õnnetus silmapilgul sündida. Nii oli Kaarli wallas kümne-aastane Hans Josepsaar lambiga hilja aja eest tuld laua pealt tahtnud wõtta, aga õli jooksnud lambist poisi riiete peale ja läinud ka kohe nagu püssirohi põlema, nii et pois silmapilguga üle ja üle põlenud. Enne kui riided lapse seljast maha saiwad, oli ta juba üleüldse nagu merine liha tomp põlenud ja heitis ka kohe hinge. Lapse riideid tema seljas kustutades ja neid maha kiskudes on ka lapse isa omad käed ja silmad hirmsaste ära põletanud. Kes ennast seesuguste koleda õnnetuste eest hoida tahab, see waadaku aegsaste ette. Töine sarnane õnnetus juhtus Oisu mõisa moonaka  Peeter Rae 4 aastase pojaga, ehk see küll mitte lambist tulesurma ei saand. Wanemad läind kodust ära ja annud oma lapse töise poolniku naise hooleks hoida, aga ka see läinud kodust ära ja pannud ukse kinni. Poisikene läind aga paja aseme juure, kus meel tuld olnud, seal haktanud tema riided põlema, ja kui inimesed hiljem tuppa astusimad, leidsiwad nad lapse põlend surnukeha maast. Need on hirmsad õnnetused keda tõeste Jumal ei oleks lasknud tulla, kui inimesed ise enam ettewaatlikud oleksiwad olnud. Pärnust. Pärnu Eesti Põllumeeste Selts pidas 17. Detsembril m. a. oma aastapäewa. Seltsi juhatas seltsi abipresident J. Toots, ning pidas ka ühe kõne kastetawa heinamaadest, keda meie asja tähtsuse  pärast pea omas lisalehes ära saame trükkima. Siis rääkis seltsi kassameister A. J. Hanson esmalt seltsi uuest korterist, sest et selts esimesel korral „ Endla " seltsinmjas kokku oli tulnud, ja töiselt Riias tulewa suwel olemast näitusest. Selts soowib ühest suust, et näitus ja laulupidu Tartus mitte ühe aja peale ei peakstwad langema. Pidu-sööma-ajal, kellest ka ligi 50 mõerast osa wötsiwad, joodi kõige pealt Keiserliku Majesteedi ja kõige Keiserliku Suguwõsa termist, ja siis lasti meie auustatud kubernäri herrat, wallamanemid,  tõisa seltsa ja p. m. elada. Kailaste mängukoor  rõõmustas kaasolejaid oma osawa laulu ja . mänguga, ja nii läks igamees jälle selle tundmisega" miimaks koju, et ta ühest tähtjast rahwa rõõmupäewast osa oli wõtnud. Seltsi lähem koosolek saab 24. Januaril  peale lõunat kellu 5 ajal olema, kus ka uus eestseisus ära walitsetakse. Endla selts pidas 20. Detsembril oma aastapäewa, kus ka uus eestseisus ära sai walitsetud. Presitendiks walitsedi kooliõpetaja A. J. Hanson. Töised uued eestseisuse liikmed on: abipresident S. Maximow, kassameister G. Jürgens ja abi J. Jaanson,  kirjutajad J. C. Otstawel ja P. Paulson. Kassarewitendid on M. Nõmm ja P. Paulson. Läänemaalt. Walla-asjadest. K—ga wallast  kirjutatakse meile: „Meie wallas ei ole küll 6 künni 7 aastat walla laeka rewideerimist olnud, aga sellegi pärast on praegu walla raha 12 tuhat rubla intressi peal, kust siis peale 700 rubla intressi saab. Neist intressidest wõetakse 3V- sada rubla walla pääraha  kõrwa ja töine see jagu jääb kapitali suurendamiseks.  Meie walla asjad on ka muidu kõik hea korra sees, aga see oleks pea tõisiti läinud, kui mitte pareNa meeste kütte wöit ei oleks jäänud, kelle käest teda „sinisekaela" mehed omale tahtsiwad pärida. Mi heaste kolme aasta eest tagasi, kui wiimasel walla ametniküde walitsemisel püüdsiwad omale mõned mehed  „sinikaela" abiga sõpru sünnitada, aga wõit jäi ikka auusa inimeste kätte. Sellepärast on siis ka meie kassa heas korras ja walla maksud on kerged." Paidest. Sakslaste tänutunnistusJ.Hurtile. Weiksest linnakesest Paidest oli seiemaale wäga wähe kuulda, aga ka seal on kodanikust, kes Eesti rahwa ees kuulsaks saada tahaksiwad, ning nü".d seks awalikult  maailma ette on astunud. Nemad on ühe tänutunnistuse  „Eesti Postimehes" õpetaja J. Hurtile ära lasknud trükkida, kelle eest see neile tõeste tänu ei saa andma. Mis eest nemad siis tänawad? Seda er saa õigeste mitte aru, mis ehk sellest tuleb et kirjutajad  mitte oma päü-ajudega ei mõtle, nagu muud targad mimesed, waid, nagu nad ise ütlewad, „oma ewangeliumi usuga ja rahwa tõsise kasuga." Noh kirjasaatjate seas on jo ka mitmed kaupmehed, möldrid pagarid ja kõrtsmikud, ning et „kasuga" mõtlejaid nutte üksi ei oleks, waid ka „usuga" mõtlejaid, on nad Koeru kihelkonna kirikherra ka ennese sekka wõtnud.  Et aga nimerida suuremaks läheks, on linnast mõned soldatid ja unterwitsad sekka wõetud ja kirik-