koos Memme olli 7. Detsembril. Hakkatus sündis ühhe waimoliko laulo ja süddameliko palwega, mis Perno koggoduse õppetaja, seltsi liikmete sowimise peale piddas. Selle järvele piddas, seltsi assutaja J. Tammann, kes ni suurt murreliko hoolt ja waewa ning ka kullo selle assutuse parrast kandnud, könnet, kus sees ta selletas, mis se selts tähhendab ja mikspärrast se selts ni wägga tarwiline ja tullus assi on ja et armastus selle seltsi südda  ja ello soon on. Lühhikese wahhepiddamise  peale, kus musikaudid rigi laulo puhhusid,  piddas Wändra tummade koli koolmeister J. Eglon könnet, kus ta mõnda ja wägga tullust asja kokko tulnud seltsile teatas ja ka sedda wahhet, endise ja nüüdse pöllomeeste ello ja seisusest ärraselletas, kuida pöllomees enne muud ei olle olnud, kui tööloom, agga nüüd kui innimene, kes issi omma jalga peal seisab ja sepärrast waimoliko kui ilmaliko tarkuse polest ka ikka eddasi peab astuma ja seks peab ka pöllomeeste selts awwitama. Kingib Zummal  meile ello ja termist, siis lodame uel aastal  ni paljo, kui meie weike ruum lubbab, neid könnesid omma tasko pista. Peale selle lugges koolmeister Eglon seltsi põhjus kirjad ette ja selletas punkt punkti järrele ärra, mis igga punkt tähhendab ja kuida sedda ja teist asja mõista. Selle peale mängisid musekandid  jälle mõnda römoliko tükki. Nüüd said meel mitmed asjad läbbi rägitud, agga eestseisus  jäi weel wallitsemata, sest et need kõik ei olnud kokko tulnud, kes ommad nimmed ollid ülleskirjutada lasknud ja aega õlleks järvel kulada, mikspärrast nad tullemata jänud,  ja ülleüldse kõige seltsi liikmetel ka aega järvel mõtteida, kedda omma seltsi präsidentiks  ja eestseisjaks wallitseda. Kingib Jummal  termist, siis samad wist 4. Januari! jälle kokko tullema: siis peab ka eestseisus wallitsetud  sama. Sowime, et nad seks tublid mehhed  wallitseks. Nekrudi wötmisest. Tullewase aastase  nekrudi wötmisest könneleb seitung „Nord, Pr.": Kõigekõrgemalt antud maniwesti järrele 1. Detsembril saab tullewa aasta ülle kõige Wennerigi ja Polamaa nekrutist wöetud ja peab kuus meest tuhhande hinge pealt wöetama.  Wastowötmine peab 1. Webruarist hakkama ja 1. Märtsi ku päwaga lõppema.  Pernomaalt. Onneto surm püssi läbbi. Püs on üks tapmise riist, kes nalja ei mõista ja kellega innimene wägga ettewaatlikult  ja targo peab ümberkäima, kui õnnetust ei pea sündima. Testama metsa-issand. Mihkel  Wreimann, kes lsupäwal, 28- Nowembril, püssiga metsas käinud ja öhto kojotulles olla, ei tea kuida, püö lahti ja kõik laeng temma wassaks poolt kaenlo alt sisse läinud ning olla pühhapäwa õhtul, peale selle, kui 30 tundi sure wallo sees olnud, ärrasurnud! Waene abbikasa  ja lapsed on wägga sure kurwastuse sisse jänud. Oh et need, kes püssiga überkäiwad,  sest hirmsast õnnetusest öppetust wöttaksid,  omma püssiga ettewaatlimad olla, et ka üht sesuggust hirmust surma ei saaksid! Mönni pääw hiljem saime Wreimanni õnnetumast  surmast weel allamal seisamaid sönnumid.  Kirri on kirjutud 4. Detsembril 1870. Eila olleme õnnetuma Wreimanni maggama läinud kehha, ta wiimse hingamise paika saatnud/ Kui wägga halle olli se nähha, mis suggust suurt kurwastust temma wamil selle ülle tundis, et nende pea ja eestmurretseja  ni äkkilise ja õnnetuma surma läbbi neist on ärra kutsutud nad ollid ilmtrööstmata. Kuida se õnnetus sündinud, sest kirjutab söbber: Laupäwa hommikul olli ta püssiga metsa läinud, minnes üht jännest lasknud ja kui öhto kojo tulnud, olla ta otse ülle soo läinud. Umbes weel üks werst maad mõisast  emal, olla ta seisatama jänud, püssi ennese  najale, wassak pole külge, püsti lasknud, et pipu pöllema südata; wist on püö winnas olnud, kähwatanud lahti ja kõik laeng läinud kaenlo alt sisse. Sure wallo ja surma kartuses  olla ta kõigest wäest omma wimast rammo  weel kokko wötnud ja kojo pole ruttanud ning tee peal appi hüüdnud. Sedda appihüüdmist  olla mõisa wahhemees kuulnud ja temmale wasto jooksnud ja ni pea, kui ta wahhemeest näinud, kukkunud ta nödrastuse pärrast mahha; sest kõik kohhad olnud werd täis. Sealt sanud ta kojo kantud, kus ta weel mönne sönna räkinud, ja ommakstele 404