50. aasta ammeti päew. Samara kubbermangus Katarine linna assutuse öppetaja  Wah! Berg on 28. Januaril omma 50 aastast ammeti Jubeli päewa pühhitsenud. Nimmetud paewa hommikul on wanna Juvelari  ammeti wennad, koolmeistrid, koggo?onna sadikud, assutuse wannemad ja muud auwäärt mehhed, ühhes, wanna auwäärt Jubilari, kes 50 aastat järge möda, sure truusega omma koggodust teninud ja nende hingede eest hoolt ja murret kandnud, terretamas ja temmale õnne sowimas käinud. Koggoduse wannemad, on kõige koggoduse nimmel sel Jubeli päewal koggoduse tänno temma wasto üllestunnistanud  ja selle tunnistuseks mõnda kingitust teinud,  mis meie ka siin nimmetamise wäärt arwame ollewad. Esmalt ollid kingitused höbbe asjad, kus peal need sönnad seisnud: ..Armastusest ja tännulikust süddamest," ja siis üks wägga kennaste pogitud pildidega pibel, mis ta ammeti wennad temmale murretsenud. Kui omma õnne sowimesi ollid ärra sowinud, siis tulli kirriklik pühhitsus ja selle järrele piddo söma aeg. Mis sedda piddo römo weel suremaks teggi, olli telegrahwi sönnum, et wanna auwäärt Jubilarile kõigekõrgemalt sel päewal Stanislause orden teisest klassist antud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Sündimise päew. Wanna saksa keiser Willem ei olle meie armõlise  Keisre Herra sündimise päewa mitte tähhelpannemata möda minna lasknud, waid ka üht piddo somaaega andnud. Nimmetud päewal parrast lõunat, kello wie, aeal olnud sömaaeg ja piddo sömaaea wöerad: kõik kunninglik  wamil keiser issi ja printsid olnud wenne mundris, ja Badeni prints Willem, würstid: Salm-Dük, Putbus, ja paljo teisi würstisi, ministrist, weltmarshallisi, kindralist ja muid keiserlikuid ammetnikusi. Terwise jõgi klasid ei janud ka wist kokko lömata ja hurra öiökamata. - Miks rahhoteggemise asjad Brüsselis takkistama janud, sest antakse nüüd selgemat otsust ja se olla seläbbi tulnud, et wollinikud selle makso termiui ülle ö milliardemt mit Prantsuse rigiwallitsus Saksamale pead maksma, ei olle wbinud ühhendada. Parisi mässajate söamehhed olla rigiwallitsuse wäed Assierest taggasi lönud ja Jssü ja Moulinoo küllad nende kaest jälle ärrawöitnud. Kindral Kluseret olla, kuida kuulda, surma mõistetud, juhtunud nattuke wallitsuse wasto eksima, ehk sedda mitte kõik täitnud, mis üllemad wannemad  tahtnud. Berlinist kirjutakse 20. Ztprillil: Tännaseö  rigi päewa piddamises on Elsas-Lootringeni  ühhenduse seadus Saksamaaga läbbi rägitud  ja kirja pandud ning siis seks seatud kommissioni holeks antud, sedda weel öiete läbbi wadata ja õiendada. Würst Bismark olla öölnud, et nikaua, kui need maakonnad Prantsuse külges olnud, Saksamaal Prantsuse poolt ka ikka middagi karta janud; sepärrast olla ka söbruses ollewad rigid rahhoteggemise katsumise, söakullude tassumise ja kindluste mahhalohkumise wasto seisnud; sest on se wägga häddast tarwis, kui rahho peab jadaw ollema, et need maad Saksamaaga ühhendud sawad; jaeb kõik wanna modi, siis ei jõua need maad rahho jallal piddada. Kui se neil ka praego wastomeelt on, et külge sawad, siis same meie aega möda omma pikkalise Saksa kannatusega ja armastusega neid ärrawöitma, et rahhule jäwad ja nimmelt seläbbi, et meie selle rahwale priust anname, kellest neil tärmini suur pudus, ütles würst Bismark. Badenist. Rahwa sowimine. Badeni  rahwas on wanna Saksama keisert ühhe palwe kirja läbbi pallunud, selle mällestuseks, et kõik Saksama ühheks keisri rigiks ühhendud,  ühhe Ülleüldist rahwa- ja kirriko pühha seada, mis sure pühhandusega pühhitsetud saaks. Selle palwe kirja peale on wanna keiser rigikantsleri  läbbi wastust anda lasknud, kus ta rahwale tähhendanud, et se mitte korda minna,  nende palwet täita, waid rahwa- ja kirriko  pühha selle mällestuseks peab rahwa ennese  keskest lomulikul kombel wälja kaswama. Keiserlikus kirjas, mis rigikantsler sanud, seisab:  ..Se õlleks mulle ühheks ärraräkimata sureks troostiks, kui selle sure asja mällestus, 157