nago Nishni - Rowgorodi ja Mitawi raudteed.  MarwOA. Raudteest. Moskwa seitung  teab könneleda, et Balti raudtee wallitsusel  tahtmine olla, Narwa jaama ühhe raudtee  läbbi Krähnholmi wabrikuga kokko sidduda ja siis ühhe punktiga Narowa jões, peal pool wee mahha jooksmist, ühhendada, et sealt Peipsi järwe möda alla tulnud kaupasi peale wötta; se körwaline tee peab 7 wersta pitk sama. Peale selle tahhetakse weel üks kahhe wersta pitkune tee Narwa linnast künni Narowa  jöe suhhu tehha. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Kuida käsko kuuldakse. Kuida asjad praegs Trieris on, sest könneleb üks wäljamaa seitung ja se ei kida sedda ellu suggugi ja se kõige surem ja sandim assi olla seal, et paatrid ennam  suggugi käsko ei tahha kuulda, egga selle alla heita; ja peaksid nad sedda weel üksi teggema,  siis lähhäks assi wähhedegi, agga nad kihhutawad ka rahwast wasropannemisele. Haddast on üks ehk teine omma wastopannemise  parrast ammetist lahti lastud ja sealt wälja aetud, siis tulleb ta teist teed kaudo jälle taggasi ja hakkab kiusu pärrast ja seädust üsna awwalikult pilkades, keeldud ammetisse. Üht kindlat warjo paika woiwad nad ikka leida ; politsei ei olle köigewäggewam, kes kõik teab ehk kuida kirri ütleb: ..süddamed ja nerud ärratunnebei  woi ka iggas paikus olla; rahwas  omma sure seltsidega kaitswad neid, et julgeste woiwad seädust jalgega tallata, nenda et se koggoniste wöimata olnud, igga kord nende kässo ülleastujate wasto söddida ja neid keelda, omma punni ajamast. Ultramontaanlaste  seitungid tewad ka ommalt poolt, selle tõeste meletuma tööle warju ette ja kihhutawad  neid allati ue kässo wastopannemisele. Igga päew on sure römuga visatud, et wälja ajamise seadus on ärra upputatud, ja kegi ei wöida keelda seddasamma neste ja igga päew ülleastumast. Kidamad weel peale kauba, et se olla kirriko kohhus, seädust pölgada ja sest middagit holida. Kurb on se kül, kui mehhed,  kes seks kutsutud ja seatud on, seädust ja käsko pühhaks piddada, ja selle ülle rahwale  kowwaste jutlust öölda ja arraselletada, agga mitte isse eel märgiks ollema, sedda ülle astumas. Jummal parrandago asja. Prantsusemaalt. Endine Hannoweri  künni ngas on, kuida Pariftst kirjutakse,  omma poea ja tütrega ning umbes 2V liggi sõitjaga Biarritsast senna tulnud. Kindral  Duplessis olnud temmal raudtee howis wasto ja olla tedda temma tarbeks üritud korterisse saatnud. Hispaniamaalt. Don Karlos, mässajate  peamees, on kaunis rohkeste ja nimmelt Prantslastele ordenit wäljajagganud ja nende seas olnud paron Ädolw Pieüre ja seitungi «Union Nationale" üllem redaktor. Essimene sanud Karl 111. ritteri ja teine kommanderi ordeni. Tuttaw assi on, kirjutab üks Pariislane  Kölni seitungi läbbi, et Prantsuse rikis  ja nendasammoti ka iggaö rikis se seadus  on, et kui kegi üht wöeramaa ordenit saab, sedda agga ükspäinis rigiwallitsuse lubbaga  woib kanda; nüüd peawad otama, kas rigiwattitsus neile lubba saab andma, neid kanda, woi mitte. Jruni ümberkaudo, on Karlistlased omma maksusid ühhe rahhaga maksnud, kus peal on seisnud: .Majestat Karl VII.", mis aasta parrast Madritis jälle peawad ümberwahhetud sama. Don Alfonso. Mis assi Don Al« fonsut ommast wennast sundinud lahkuma, ja Prantsusemaale minnema, sest könneleb üks Karlistlane ühhes seitungis ..Morning Post". Need sönnumed, et Don Alsonso omma abbikasaga Donna Blanka, Prantsusemaale läinud, näitab tossi ollewad ja se olla ühhest tüllist tulnud, mis temma ja kahhe kindrali wist Saballa ja Litsarraga wahhel olnud.  Ta olla öölnud, et nende meestega middagit  ei woi tehha, ja et temma nendega ennam  ei tahha teggemist tehha. Ülleüldse on ohwitseride ja soldatite meled selle ülle wägga pahhad olnud, et se kurri naesterahwas, Donna Blanka, wäggede jures olnud, sest et kõige parremad mehhed temma wahhi tenistuSse 373