 Ronneburgi kihelkonnas, kõneleb „Balt. Wehstn.": Meie rahwa waimuliku edasi saamise  juures hakkab ka nende mu tarwidus wälja paistma, mis enne ei ole tuntud ega tarwilise leitud olewad. Ühe seesuguse waimuliku  tarwiduse körwa, nüüd uuemal aeal, tuleb ka see, et rahwas, aga iseäranis wallade ametnikud, sagedaste koos käiksiwad ja nenda otsekui ühteteist teele juhatawad, kuitza seda targem rahwas juba ammugi teeb ja mis priiuse armastaja rahwale suurt õnnistust toonud.  Ka meie Lätlased, oleme juba sagedaste  seda leidnud, ja seda õnnistust, mis koos käimine saatnud, tundma õppinud, ja riigiwalitsus on seda ka heameelega lubanud, ' et koos wöime käia, kus oma ilmaliku ja waimuliku  kasu, meie kasuks wöime tunda õppida ja ka kätte saada. Kui nüüd seesugused koos käimised igaühel, kellel aga ükspäinis üksi iseenesega  tegemist, suureks kasuks on, kui palju enam siis weel neile, kelle kätte palju enam ustud ja kelle silma ring palju kaugemale peab ulatama, kui oma õue ja piiri peale, n'agu wallawanemate ja teiste ametnikudega lugu ja nende amet nende käest nõuab. Juba amugi on Ronneburgi kihelkondas mõned wallawanemad,  kokkutulemist soowinud ja möödaläinud aastal on, warsi selle järele, kui wallakirjutajad  oma koos olemist olid ärapidanud, üks wäikene wallawanemate koos olemine saanud peetud. Aga et wallawanemate töö ja tegemine  kaugemale ulatab, kui ühe walla ehk kihelkonna  peale, seepärast ei wöinud ühest seesugusest  koos olemisest ka suurt kasu ola, waid see pidi suurem olema ja rohkem wallawanemaid  kokku tulema. Saält kihelkonna kohtu herra lubaga, on kõik wallawanemad Wönnu - I. kihelkonna kohtukonnast Nonneburgi kokku kogunud; ligi 20 wallawanemat ja kihelkonna kohtu herra Eckardt, kes kõige hea asja nõus, ka nende seas. Seltsi eestjuhiks ehk präsidendiks  on walitsetud Ronneburgi wallawanem Bluhme, tema abiliseks Lindenhowi wallawanem  Linters ja protukoli kirjutajaks Strickeni wallawanem Krihpens. Präsident alustanud  seltsi koos olemist ühe kõnega, kus sees ta näitanud, kui paljo kasu seesugused seltsid ja koos käimised juba muis asjus rahwale saatnud ja missugust wilja ka see praegune koos olemine saab kandma. Selle peale on selts oma nöupidamesi alustanud ja kätte wötnud l) mis tingimistega teenijaid peab wöetama j a lahti lastama. Seltsi liikmed nägid warsi seda hädast tarwis olewad, selle üle walwada, et teenijate kauba tegemine mitte pühapääwal ei sa mahatehtud, sest et paljo teenijaid seda päawa pahaste pruukiwad, ning kõik talwe läbi iga püha pääw kõrsides ümberhulkuwad ja nimelt selle Vabandamise al, et ennast teenistusse tahwad tingida. Seepärast on n'ad mahateinud ja kindlaks sääduseks kinnitanud, A pühapäine kaubategemine midagit ei maksa, ja need kes selle wasto teewad, trahwitud peawad saama. 2) on nemad selle üle nõu pidanud, kuida nende kogukonna hingede käest maksusid  wälja sundida, kes teiste malda  de sees elamad. Need alalised kirjutamised,  mis nende pärast teiste wallawalitsuste  kätte kirjutakse, tüditawad wallakirjutajaid  ära, sest et rahwas nüüdse! aeal palju sagedam, enne, omast kogukonnast wälja jookseb. Kinnitatud saanud, et iga wallawalitsus  omas kogukondas, selle eest peab hoolt kandma, et sääl ühtegi wöerast hinge ei ela, kellel maksu raamatud ei ole ettenäidata ja siis üht termini nimetada ja kubermangu seitungi  läbi kulutada, meil iga kogukonna hinge kroonu maksud peawad maksetud saama ja selle üle, et maks äramaksetud, kwittungi ettenäitama.  3) Kogukonna waestest ja nende ülespidamisest. Et mõlemad esimesed punktid  laialt saanud läbi räägitud, on seks paljo aega äraläinud, seepärast ei ole wöimalik olnud,  seda wiimast punkti läbi rääkida, see jäänud tulemase kokku tulemise ja uks. Selle peale on koos olemine löppetud ja ühelmeelel kindlaste ettewöetud, tulema! aastal, kui see iial wöimalik, jälle Ronneburgj uudes wallamajas,  mis see sügise üsna malmis saada, kokku tullemist pwada ja siis ka walla kirjutajad  ja peakohtumehed senna kokku kutsuda. Kas ei peaks tarwiline olema, et ka meie wallawanemad ja wallaametnikud otse sedasamma  teeksid. Talinnast. Ihu nuhtlusest. Talinna seitung ütleb Peeterburgi wene seitungi seest 340