tele, kes juba !0 aastad järjestiku seltsis olnud,  hõbedast pidemed wäljajautud, (keda selts ju 1872 aastast saadik auumärgiks wäljajagab).  Nüüd tõttasid igaüks nende pitka lavade  juure, mis teine pool kulges aias selletarwis  ülessesäetud oliwad, ja karaötasiwad oma keha jahutawa joogidega. Pärast kehakarastamist  ja laulmist, hakati ..pidu saalis", tantsima mis lipude ja lehtpuuoksadega oli ümberpiiratud. Seesinane röõmulik pidu wältas  künni õhtu kellu 10. Siis säädisixvad ennast jälle ridasse ja hakkasiwad kodupoole marsima. Esite wiisiwad n'ad selle suure seltsi lipu seltsi päämehe maea juure, siis läksiwad pritsumaea juure ja wiimaks iga seltkond oma pritsu seisukohta. Meie Perno linna tulekustutaja  selts peab ka iga aasta kesk suweaeal  ühte niisugust kena röömumälestuse pääwa,  kus mõnikord pea kõik linnarahwas kokkutulewad  seda kaunist lustipidu waatama. Soomemaalt. Põud, metsade ja maa põlemisest. Kuida Wene tseitungile  „Golos" kirjutatud, peab sääl kange palawus  walitsema. Kolm nädalad ei olla wihma  piiskagi sadanud. Rohi olla üsna ärakuiwanud;  mitmes kohtas põleda metsad. Wiiburg'i lähedal põleda mets 3 kohast juba IV2 nädalad. Raudteede mölemil pool kulges  põleda mitmes kohtas wösandikud ja kurblarabad.  Kõik kohad olla paksu suitsu täis. Meie Pernomaal oli ka ligi 3 nädalad põud, kus wihma tilkagi ei tulnud. Odesfa'st. Kauplemise kasu. ..Odessa sõnumitooja" näitab, kui suurt kasu wiljaga kauplemine wöib tuua, kui wilja hind tõuseb. Kuida nimetatud aealeht tääda olla saanud, ostnud üks Odessa linna kaubamaea (kuntor) talwe tsetwerti wilja, 8 rubla tsetwert;  nüüd olla selle wilja hind 8 rubla künni 11 rubla 5l) kop. pääle tõusnud, ja selleläbi olla see kuntor hiljuti, enam kui milllsn  rublaid kasu saanud. Hää losikond raha küll! Sewastopol'ist. Maawärisemine. Ühe telegrammi järele, mis „Golos'ile" saadetud,  olla Sewaötopol'iS 13. Juulil hommiku kellu 6, 29 minutid, maawärisemist tunda olnud, mis mõni minut aega wältanud. Ka olla sääl rängad järsud saeud, müristamist ja wälgu heitmist olnud. Mitmed maead olla kauniste wiga saanud ja säältse mererand mitmest kohast seeläbi ärakatkestatud. Wene söalaewade aru. ..Wene Jnwaliide"  annab taäda, kui palju söalaewu Weneriigil praegu on. Kõige merede pääl ühtekokku olla 29 soomuslaewa ja 596 muud söalaewa, kellede paal ülepää 521 suurtükki, ja nende ruum ühtekokku 172,491 tündrid suur, aurujöud 31,978 hobuse rammu. Meremäe  pääl olla 1395 ohwitseeri (nende seas 81 admiraali), 513 tüürmanohwitseeri ja 219 suuretükiwäe ohwitseeri, 145 laewaehitajat meistrid, 545 masinameistrid, 56 ohwitseeri mereehituste tööde paale, 297 kes admiraaliteeti  teenistuses seisawad, 269 arsti ehk tohtert,  489 muud ametniku ja 24,599 alamat söameest. Neist 29 soomuslaewadest on 27 Balti- ja 2 Mustamere pääl. Wöoralt maalt. Austriamaalt. Hertsegowiina mässamine.  Sääl lähemad asjad kordkorralt hullemaks, kui seda esite arwata wöis. Enne oli see mässamine üksi wiies wäikeses kogukondas,  kennest Newesinje kõige tähtsam oli; mässajate aru oli waswalt mõni sada meest, kennel enamiste kül söariistad olid, aga siiski puudulikult. Siis wöis ütelda, et 5500 öpetud  Türgi söameest, keda BasniaP sinna saadeti,  kergeste mässamisele otsa teha wöisid. Monteneegro walitseja oli kõige oma alamatele  köwaste ärakeelanud, mässajatele appi minna. Siiamaale 'pole nemad Uskooken'dlastega  kül meel mitte tegemist teinud, ka siis mitte, kui 550 Hertsegowiinlast, kuida n'ad ütlesid, hirmsa maksude pärast, mis n'ad Türklastele  pidada maksma, Monteneegro-riiki põgenesid  ja säälaeatset walitsejat palusid, nende ja Türklaste riidu äraseletada. Asi on nüüd teiseks läinud. Kuulda on, et Hertsegowiina mässamine kaswada. Hiljuti tulnud üks segadus  sinna wahele. Piiri pääl olla, kuidas üks ametlik telegramm Tsaara linnast kuulu- 253