äranosida ja sellega elajate kaitsmise seltsist ärakaduda ehk kui üks 22 aastane noor kaunis  suurtsugu naesterahwas, Olga Aleksandrow,  wana aasta wiimasel õhtul üht kenat rewulwerit  wöttab ja sellega ennast surnuks laseb,  et siis üks ristiinismelik elu säält koguniste  kadund. Uuus kirjasaatja ütleb edasi: Ma ei taha üht juukse karwa mustemaks maaliva,  kui see tõeste on, ega rohkem suust walja öölda, kui silm näinud ja körw kuulnud; aga mis tõsi on tõsi, sa ei wõi ei ühtki inimest uskuda ega tema sõna peale loota, sest sõna pidamist on wäga pisust leida. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Nõudmine Türklase käest. Kuida omal aeal köneldatud  on Saksamaa saadikule, kes Konstantinopolis  aset, käsk antud, nende rahutuma sõnumite  peale, mis nende Saksamaa asunikude poolest, kes Siria ja Palestinamaale asunud, sia tulnud, seda türgi riigiwalitsusele teadaanda  ja tema käest köwaste ning tõelikult nõuda, et asi sääl peab paremaks saama. Kölni, seitung  ütleb nüüd kuulnud olewad, et sultan olla selle peale wastust andnud, ning lubanud selle eest seista, et rahu peab sääl walitsema. Üht aegu olla ka selle nõutamise peale, mis saadik nõudnud, Jerusalemma kuberneri käest telegrahwiga nõutud, et peab teadust andma, kuida rahu poolest sääl lugu olla ja see temale köwaste kohuseks tehtud, selle üle walwada, et rahu ei saaks rikkutud ja et kõik hästi ning korralikult peab minema. Austriamaalt. Servini ja Türgi asjust  kirjutakse politika sõnumite tooja läbi 25. Jaanuaril: Sultan on Servini walitsusele teada anda lasknud, mis põhja peal tema malmis  olla, Konstantinopolis rahu tegemas ja et Servini walitsus selle tarbeks üht saadikut senna peaks saatma, et läbi rääkimesi wöiksiwad  kasile wötta. Et sultan kedagit wastamist  oma ölade peale ei taha wötta, paneb ta järgmised punktid, rahutegemise läbirääkimiseks  ette: Sultan nõuab enesele seda õigust, et üks tema käsu alalik walitseja Belgradis ikka peab olema; siis nõuab ta, et Armenerid ja Juudid Serbiinlastega öhe õiguse sees peawad  olema; siis nõuab ta Servini walitsuse käest, et ta mitte ei pea lubama, et tema maa peale söariistadega ehitatud rahwa salgad tohiwad  kokku heita ja ennast senna sigitada ja et seesugused salgad mitte ei tohi üle piiri, tema maa peale tungida; et tema seesugusid sala seltsist oma walitsuse piiri sees koguniste ei pea sallima, kes nende naburis olewa, türgi rahwale pahanduseks on ja neid mässama ajawad; et peale nende kindluste, mis Serbinimaal  juba on, mitte enam uusi ei tohi juure ehitada ning et nende peal, mis enne seisnud, Serbini plagu körwas, ka Türgi plagu peab ülestömmatud saama. Iseenesest mõista, ei sa Serbini walitsus mitte kaua mõtlema, mis ta peab tegema, kas pakkutud punktist wastowötma,  woi mitte, ja saadikut Konstantinoopoli  saatma, mis ta nii pea kui mõned neist ettepandud punktidest tarwitawad kindlust saanud,  saab tegema. Jaanuari kuu 26. kirjutakse Miini linnast, et keiser Prants Josep, kindral Jgnatjewit enese ette tulla lasknud, kus ta pitkem aeg temaga  juttu ajanud. Tisza olla ennast ametist lahti palunud, mis peale aga keiser midagit pole wastanud. Konstantinopolis on rahwa rahutu olek kaswamas; kardetakse wäga, et mässamise tuli saab põlema lökkendama. Prantfufemaalt. Türgi asjust könelewad  mõned prantsuse seitungid wäga pahaste  ja arwawad säälast asja waga pahaks minewad ja nimelt Konstantinopolis, et rahwas  sääl waga rahutu olla. ..Moniteur" kõneleb  iseäranis nende asjust ja arwab, et Eüropa  ei pruugi mitte nii waga ruttata, sest kui asi nenda edasi lähäb, wöttab see wist waga lühikene aeg weel aega, siis seletab ta ise oma asja. See ei ole mitte wöimalik, et üks riigiwalitsus,  mis igas kuus oma näitemängo mängib, kaua wöib jalal seista, waid olgu see hilja eh? wara, saab ümberkukkuma. Aina üksi Türgi poolt ja sest tema sees edasi minemast  sööja-töbest, mis keegi ei wöi parandada,  tuleb ükskord nende asja löppetus ja see saab wist pea tulema. 60 Vastaja Redaktor: C. F. Lorcnzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas, 7. Veebruaril 1677