metud aeg peab kronu tenistuses ollema; agga kuida ja mil kombel sedda piddi allustud ja parrast tenitud sama, selle tarbeks sai kommission  targaist ja suurtest meestest kokko seätud,  kes sedda piddi holega järrel kaluma ja nenda seadma, kuida se tullus ja hea ni hästi rigiwallitsufele, kui rigi üllamatele. Nüüd on, et se seadus oige hea ja ilma wiggata õlleks, ka Moskwast üks nimmetud ossa mehhi kutsutud,  sest kommissioni istumisest ossa wötma ja omma arwamist senna' jure ütlema. Kuida üks wenne seitung ..Russ. Chron." könneleb, peawad sealt 8 meest tullema. - Keiserin a reisist. Seitung ..Wal» litsuse teadaandja" könneleb, et meie suur ja arm õline keiserina 6. Mail, öhto kello M, omma keiserlike lastega, Suurwürstid; Wladimir,  Sergei ja Paul Aleksandrowitshi.ning Suurwürstina Maria Aleksandrownaga matjamaale  reisinud. Odessast. Politsei käsk. Mis enne ei olle olnud, tulleb ükskord ikka essimest korda;  otse nendasammoti ei olle ka Odessas enne - sedda keeldust olnud, et kõrtsid ja trahterid jummalatenistuse  ajal peawad kinni ollema. Aprilli ku 17. päewal antud sedda käsko essimest korda, agga kuida kuulda, ei olle se tahtnud suurt möduda. Kõrtsmikud, kes wanna modusega  wägga harjund, pölganud uut ja sepärrast  olnud politseil nendega suur teggemine; agga mis se kõik olli aidanud, pöörnud politsei  selja, lasknud kõrtsmikud klaasid kähko käia. Kõrtside ja trahteride polest peab Odessa wägga rikkas ollema; selle polest arwatakse tedda ülle kõige Wennerigi kõige rikkamaks. Seal olla praego 1506 joma kohta kellest 1101 kõrtsi nimme kandwad; nenda könneleb Odessa seitung ja arwab, kui seal 150 künni 200 kõrtsi, siis õlleks neid jubba üllearro ollewad. Mönned linna üllemad wannemad nöudwad, et nende arro 80 peale saaks allandud. Rahha olla nende kassuks, kes Odessa mässamises  suurt kahjo sanud, jubba 70 tuhhat rubla kokko tulnud. Hakkab üks rie kord rewwima, siis rewwib ta ikka jälle, olgo kül et sa sedda paikad ehk nöelud, otse nendasamma  on luggo Odessa linnas mässamisega; ta on kül waigistud, agga tühja asja läbbi on käed jälle russikas ja harjad tulli punnased. 19. Aprillil olnud jälle wsike russiksts södda, ühhe wenne- ja ühhe judi naesterahwa wahhel, ja mis asja parrast? Põlle muud olnud, kui: wenne naesterahwas lönud judi naesel mönne munna katki, sest olnud küllalt; wimaks olla möllemad põled teine teisega nenda rahho teinud, et kohhus nende asja peab selletama. Nostowist. Pahha nöu. Rostowist, Doni jõe arest, ja Doni Kasakate maalt, olla kauba seitungi wäljaandjä kätte kirri sadetud, misga teada antakse, et Asowi merre äärtse linnade rahwas ja Doni Kasakad sedda pahha nöu olla ettewötnud judide wasto wälja minna ja sedda otse essimesel Nellipühhi päewal tehha. Eks põlle rahwas melest ärra? Wöeralt maalt. Saksamaalt. Midda surem perre, sedda surem tallitus, on jo wannast tuttaw  assi, sest pissuke perremees saab pissema murrega läbbi, ta maea tallitus ei olle mitte ni laialik ja raske, kui ühhe sure mamehhel. Nenda on ka praego wanna Saksa keisril paljo murret ja teggemist ommas sures maeatallituses  ja issiarranis selle polest, et omma naburiga  meel teggemist on. Nende pöllo peenrad  käiwad wastastiko, sepärrast on siis, kui nabur ahne, ka wahhete wahhel nurrinat ja sönnade wahhendamist. Nüüd on nende tülli assi ennam ehk wähhem lõppenud ja nabur issi perremehhest lahti sanud, agga manna Willemal on mönni koppik rahha ta käest sada ja se teeb tale suurt murret, kuida sedda katte sada; selle pärrast hoiab ta ommad sullased naburi mapeal, egga tahha neid sealt enne ärratulla laska, kui üks ossa walja tassutud saab. Lubbamine on kül hea, agga tassumine nattuke raske ja issiarranis meel sepärrast, et nabur issikeskes tüllis. Olli kord jut, et piddid leppitust teggema, agga tännini ei olle tülli löppetusest meel sönnakest kuösagil leida olnud, maid agga suretükkide paukumisest ja möekade ning pajonettide köllinast; üks ähwardab üht ja teine teist, mässajad ei tahha alla heita egga teised järrel anda, ja nenda lähhäb tülli 173