Perno Postimees ehk Näddalileht .H° 7. t«77 2Rne reede 21. Jaanuaril.^ aasta. „Pernu Postimees" saab trükikoojast aga ükspäinis reede homiko kellu 9 ° kuuni kellu I wäljaautud; muil päiwil ei ole mitte saada. Kes järele tulewad, tulgu hoowi wärawast  sisse. Ilma tellimise tahe ettenäitamata ei sa keegi Postimeest. Postimehe wäljaandja. Register: Muhamedi elu luguft. Omalt maalt: Riast: Leitud laps. Tartust: Õnnetusest raudtee peal. Baltiskist: Tulekahjust. Peeterburgist: Telegrammid. Uus kirik. Türgi tüli asjust. Odessast: Mis hirm teeb. Tukast: Tulekahjust. —Wö eralt maalt: Berlinist: Türgi asjust. Hamburgist: Telegramm.  Austriamaalt:  Sönumed Konstantinopolist. Perast: Türgi segadusest. Kiriku sönumed. Muhamedi elu lugust. Kellel ei peaks see tuttaw olema, et Muhamed  üks wale prohwet oli, kes wäewöimusega oma usku laiale lautas ja tule ning möegaga rahwaft sundis, seda wastowötma, ja seda õnnetumat  rahwast, kes tema usku heitis, nimetakse  täna päewani türgi rahwaks, kes ka praegu kõige suurem ristirahwa waenlane, siin maa peal ja kõige hirmsamal kombel ristirahwast taga kiusab. Jumal, keö pikka meelega, on seda siiamaale kannatanud ja seda lasknud sündida,  et Türklased omal aeal Eüropa, lääne Asta ja põhja Ahwrika maade seest, kus enne wanal aeal kuulsad ristikogudused oliwad, ära kautasiwad ja need kohad praegu Muhamedi usu, kui surnu lina al hingawad. Need oliwad  Jumala kohtumöistmised ja nende hulkas on ka Kaanaani maa, see Jumala püha paik. Praegune Türgi olek näitab, n'agu oleks Jumala  kannatus nende wastu lõppenud ja tahab  neid söatule läbi meeleparandamisele kutsuda.  Sest ei taha meie täna pitkemalt kõneleda,  maid hakkame nüüd oma pealkirja järele  Muhamedi elulugust peale. See oli aastal SVV pärast Kristuse sündimist,  et kesk Arabiamaal üks pagana sugu rohwas elas, mis ennast Abraami poea Jsmaeli  sugu kiitis olewad ja et nende tempel, mis neil Mekka linnas oli, olla Abraami ja Jsmaeli ehitatud, ja selle templi nimi oli Kaaba. Selle fees seisiwad mittu ebajumala