Õlleks need pöllud kaero täis kulwatud  sest et mu assi egga willi seal ennam ei tahha kaswada  siis õlleks ta selle aea sees agga köikis kokko woinud  sada . . 2?00 rubla. Linnade surem kassu õlleks 5340 rubla. Muidugi tulleb linnadest saggedaste ikka rohkem, kui siin arwatud on, agga kaerdest ei tülle mitte ennam paljo rohkem. Et ka linnadest  õnnetuse aastadel wähhem saab, ei woi kegi sallata. On agga kegi ommad kõige rangemad maksud  jubba kaelast wähhemaks fanud, siis on se ikka kõige kassulikum, üksnes põldu linna al piddada, se on, ükskord linna sõnniku pealt wötta ja Vo pöldo ristikheina al piddada,  mis linna sõnniku wölla üllepea ärramaksab.  Ja kui linna siis sellepärrast parrem kaswab, et ta kauema aea parrast jälle selle samma kohha peale tulleb, siis woib perremees ikka wakkamaast 60 rubla wälja tehha ja temmal  õlleks 11) wakkama pealt tossina aastadega  jällegi omma 7200 rubla käes. Eesseiswa pöllo piddamise wisi, ei tahha minna kül kellegile mustreks woi eesmärgiks panna, waid agga näidata, kuida linna teggemisega  luggu on ja kuida sellest kassu ja kahju tulleb, sellepärrast ei sünni siis eesseiswad rehnungid  mitte teistmodu põllu piddamise peale, waid seal peawad jälle issimodi ja ued rehnungid  ollema. . J. Jung. Ommalt maalt. Pernomaalt. Ue kirriko ehhitusest. Saime mõdaläinud päiwil Ädemeeste föbra käest allamal seisawat kirja, selle palwega, sedda  omma posti-tasko pista ja omma söbrade kätte kanda. Kirri on neuda: ..Armas Postimees!  Sekord tahhan ma sinno pipra terrade wahhele monne terrakese suhkru terri ripputada ja lodan, et so sõbrad sedda wist ei sa pahhaks  pannema; tahtsin sulle meie kogguduse römust paar sonnakest könneleda. Sa tead jo küllalt, missuggune manna ja näoto meie manna  pühhakodda olli, kelle allustust ka need kõige wannemad innimesed ei mälleta näinud ollewad ja otse nendasammoti ka kussagilt kirjast leida põlle, mil ta ehhitud sanud, agga praego üsna kaela kukkumas. Meie aulik kirriko wöörmündre herra hakkas asja ajama, et koggodusele uut, parremat ja rumikamat pühhakodda murretseda ja on asja nüüd ni kaugele ajanud, et uus kirrik peab ehhitud sama. 22. Mail olli meie koggodusel se ütlemata suur romopäew, et sel päewal selle pühhakoea nurga kiwwi kalli Zummala sönnaga sai paigale pantud, ja kui Jummal termist kingib, lobame tullewa aasta Augusti kuul sedda kallist honet ni kaugel malmis Ollewad, et sisse õnnistud woib sada; kirrik ei sa mitte ennam puust maid kiwwaifi ülles ehhitud, mis ka kaunis rumikas saab. Seks römo päewaks ollid meil ka ausad küllalised:  Halliste koggoduse öppetaja, präust Schneider, Perno saksa koggoduse üllem öppetaja  Girgensohn ja meie aulik kirriko wöörmündre  herra Stael von Holstein Ulust. Pühhitsuse könnet piddas aulik prausti herra nende pühhakirja sönnade ülle, mis on üllespantud  l Peetruse ramato 2 peatükkis ja pärrast  sedda meie omma öppetaja. Aulik wöörmündre  herra andis wimaks koggodusele teada, kuida meie koggoduse luggu enne olnud, kuida sedda ühhest teise lükkatud, künni wimaks üllemate  abbiga kümne aasta eest ta issi kogguduseks  sanud. Meie wanna pühhakodda, on üks wanna ellatand ja wäike puust ilma tornita maea, mis koggoduse liikmid ei jõudnud rumitada ja sepärrast häddast uut ja rumikamat maea tarwis  olli; agga jõud olli nödder, sest se kõige tarwilikum assi rahha pudus; agga tanno Zummalale, kes meie usso wendade sÜddamid  en ligutanud, et nad omma kassi on lahti teinud, sest meil on praego künni kue tuhhande rubla ümber rahha koos; ka üks meie omma koggoduse lige lubbas kirriko kattuse  kinkida; ka muid kingitusi on weel ommast koggodusest lota, mis jubba nago polest lubbatud.  Ka olgo tuhhat tänno meie armsa ja sure rigi Zssale, kes kõik tarwitawad ehhituse  puud ommast metsast kinkinud. Kui meie uus pühhakodda ükskord üsna malmis saab, lubban ma sulle sest siis jälle könneleba, 197