Miks õnneks läinud; laew sadud mahha ja widud saddamasse. Kaptein Kok, üks umbes 2S aastane noor mees, on omma laewa õnnetuse  parrast ni üllewagga kurwaks läinud, et kui melest nõdraks läinud, leitud 19. Mail omma korteris Hungerburgis lesse Metsa trahteris  surnud, rewolwer peus, kellega ta ennast tapnud lasknud laengo suust sisse, mis tedda nikohhe surmanud. Mis assi tedda aeanud sedda hirmust tööd teggema, se on weel pakso katte al; agga ommetige on arwata,  et ta sedda mele nödruses teinud. Nowotfh erkaskist on 21. Mail telegrahwiritud  ja wenne seitungi ..Jnwalide" sisse ülleswöetud: Jubeli piddo on petud. Keisre Herra armonäitus ja kingitus on ülleüldist römo teinud. Keiserlik kõrgus Suurwürst ja Aujärje pärria ning Suurwürstina tsesarewna ollid jures, kui Zubelipiddo lip temma warre külge naelutud ja sisse õnnistud sai, ja nendasammoti  ka wäggede koggo, kui Zubelipiddo sömaaea jures. Zlmuke otti wägga kenna. Rahwa arro olli ühhe silma pilguga kümne kord surem, ni langes neid kokko. Nenda könneleb Ria seitung linna ja marahwale, mis ta issi Peterburgi saksa seitungist wötnud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Augsburgist kirjutakse 23. Mail: ..Ühhe telegrammi järrele, mis nemmad  3. Mail Romast sanud, su eilase konlsiliumi  koos ollemises, kardinal Bilio, piiskoppi  Mareti peale karranud ja wägga järsul kombel ta su kinni pannud ja tülli olla ni sureks läinud, et kontsiliumi liikmed mkohhs koost ärra lahkunud. Peale neljakümne könneleja  suud sanud seläbbi otse kui lukku pandud."  Kes sedda õige päwa walgel järrel watab, peab kül immeks pannema, kuida need, kes hinge karjatse nimme kandwad, ni kukke modi koos istuwad. Austriamaalt, 22. Mail. Wägga tähhelpannemise  wäärt sönnumid towad seitungid. Me kinnitust ja tõendust weel peame otama; agga üks wanna sönna ütleb: „Koer augub senni, künni küllaline tulleb," ja otse nendasammoti  woib ka se sönnum tõeks minna. Wlorentinist kirjutakse ühhe sealatse seitungi läbbi: ..Jtalia rigi pirides ligub se jut, ja neil olla se lotus, et, enne kui kaks kuud möda sawad, on Roma lin Jtalia rigi pea-lin. Se sönnum, et Prantsuse rigi wallitsus selle pealF mõtteida, ni pea kui se kulutus, et kõik wanna paawsti ilma pudumata peawad kartma,. awwalikult  kulutud saab, ommad söa wäed kirriko  rigist koeo saab kutsuma, ja se olla tossi, et ta sedda saab teggema; agga ommetige ei woi kegi uskuda, . et ta omma wäggesid just sellepärrast  sealt ärra kutsub, et sedda wanna ello pöllist linna, nago wagga lammast, hundide  roaks jättab; sest Jtalianlased otawadjubba ammogi selle peale, et keiser Napoleon Prantsuse  toed paawsti troni ümbert mahha wöttaks,  siis õlleks se temmal kerge, sedda ümberlükkata  ja ennesele pärrida. Ni kaua, kui wanna paawst Roma linnas istub, ei olle tal rahho; Roma lin on nago palk, mis ta silmas  torgib, egga jae enne rahhule, künni sedda kätte sanud, Jnnimene on jubba ükskord üks sesuggune täitma loom, et ta kõht ialgi täis ei sa ja midda ennam kegi saab, sedda ennam ta tahhab. Jtaliamaalt. Kes sedda ei õlleks jubba omma ello sees näinud, et umbrohhi, kui sedda ka wälja kitkutakse, ommetige pea jälle maast ülles tärkab, kaswab ja wössub; otse nendasammoti  on luggu Ztaliamaal rööwlite ja mörtsukadega. Kül tehhakse nende peale jahti ja aetakse tagga, ja kui wahhest ka üks seltskond  laiale pillutakse ning ärrakaotakse, on teine warsi assemel. - Lükka ja Sartsona lähhedal olla hiljuti ued — muidogi teada, kes nored on ka weikesed seltskonnad nago karroohhakad maast ülles tärkanud ja omma pahha okkastega telegrahwile, kahjo teinud; soawäed olnud agga nobbedad neid tagga aeamas,  pillutand mäggedikusse laiale. Liwornus  olla mönned sesuggused pahyad lomad kohto näppo putunud, need toppitud ni kohhe puri. Marseiles olla ka üht tiwadeta lindo kätte sadud ja puri pandud, kedda arwatakse selle mehhe ollewad, kes Lewarnis krahw Krennewille  ja Austria konsuli von Jnghirami ello 190