nakse Me Mõisa ehk linna niMmi ükles, kus nad ellawad. Tä hhend u s. Km kellegi! on kaks perret, kaks kõrtsi, ehk üks perre ja üks kõrts j. n. e. korraga  o-mmas käes, siis peab seddäi nende dllokohhaks  arwatama, kus nad ellawad. ' 9) Hi ngekirz a - k o h t. Siin peab sama Mja pankud, kus mõisa ehk, linna al kegi ül-- lesWpetudz. Kui kegi ei olle Eestil waid U- Mmaalt, Somest ehk Wennemaalt, siis tulleb öölda, et ta on Liwimaalt ehk südda Wennemaalt  ühhegist kubbermangustz on ta M wõerama mees, siis on ? kioja panna ) kust pigist  ta parralt on. 10) Zhholikud ehk waimolikud wigg  a d.i Zgga > innimesel, kelle kulges Äkslehk teine neist Wiggadest on, mis siin wahhe sees on nimmetud, saab ühhe kriipso selle püstrease, mis sedda wigga issiärranis nimmetab. TahhendM On kül wägga hea, et asjad igga innimese p.ärrast samad holega kirja; pandud  ia kostust antud, nnD järrele üllemal küs-- sitakse; aqga kui sedda iggakord LruisLe ei woi, za wahhest Mimalik ei vlle, õige! põhja kätte ' sada > siis peab ommeti ui paljo - kirja pannöma,  km selle innimese ennese käest möib kuulda, ehk teistest, kes middagi temmgst teadwad, Hui arwatakse, et kegiwallemastust annab, ja nende zure köwwaste jaeb, siis samad kül nisuggused kostmised ülles pandud, agga lSyhe wimase wähhesse>  kellvMemas otsasse sönna seisab: „Tähhendused"  on Lrükkitud, peab sama kirja pantud,  mis õigem on. Tähhendus 2. Nende masade tarwzs/kus. juhtub  ennam kui kakskümmend innimest ellama, Möib neist maea arwulehtedest lissaks mötta. Ms sessammas petsirki jaus on prugitud ja Me 20 rea peal meel runti on kirjutada. Agga - siis peab üks nisuggune lissaks wöetud maea armu-leht ühhe paksu kriipsuga sama keskelt läbbi töinMatud, selle taie arwu-lehhe nummer temma-peale paksu kriipsu alla pantud ja täis Mhhe nimmede eesseisawa wiimse numrist eddasi arwatud, igga innimene ülleskirjutud sama. Tähhendu s 3. Maea armu - lehtede peale, ei . pea ühhegi mu asjaga Fui agga pliatse pulgaga kirjutadama. - . Li s sa. Wiimse wahhelehhe tähhenduse reasse saab nende inmmeste nimmede jure, kes 14 aastad mannad, kui nad üksi luggeda oökawad üks rist W sa kui nad luggedu ja kirjutada oskawad, kaks risti pandud. Ommalt maalt. z K ö igekörgema lt k-innitu  d mis issiärranis wallawallitsuste passide andmise potest: antud. Sedda kukutab  nüüd Kiwimaa kubbermango wallitsus.LLwimaa  kubbermango seitungi läbhi awwalikult ja teeb wallawallitsustele kowwaste kohhuseks sedda ka täieste täita ja ftlle ülle walwada, et kegi nekrudi liso allune, sest fadik, km nekrudi  wötmise käsk walja antud, ja kes passi peal wäljas, selle peale ei woi toetada, et ta passi aeg weel ümber ei olle, waid selle seäduse  järrele on temma passi aeg ni kohhe otsas,  kui nekrudi wötmise käsk wälja on antud ja peab siis iggaüks ni kohhe omma koggokonda  minnema, liisko wötma. Se käsk W Liwimaa kubbermango seitungi stõ numris eesti kele selgeste luggeda, kes sest selgemat otsust sowib, se minge omma wallakirjutaja jure ja luggego seal issi, mis senna-ülleöüllespanöud.  - Niast. Surma Selle ku 8f Mewa! on üks wanna, liggi 79 aastane tru lummala sustane siit mailmast omma iggawese  rahho sisse ärraläinud ommast waewast puhkama ja se on piiskop Karl KristianAlmann,  kes üllemal nimmetud päewal Walga linnas omma hingekest omma Zssattdai kätte annud ja mailma tüllist lahti sanud. Karl Kristian Ulmann, on 3. Webruari! 1793 Ria liffnas sündinud, ja essimest koli öppeknst ka sealsämmas sanud, ja aastast l 811) künni 1814 Tartus, ning aastail 1815 ja 1816 Zenas ja Göttingis tuderinud, olli ta aastal 1817 Kremoni koggoduse öppetajaks sisfeönnistud ja laulatud. Peale selle, kui temma 18 aastat sure truusega omma koggodust  ellawa lummala sönnaga walguse teele juhhatanud, on temma aastal 1835 Tarto sure koli prohwessoriks kutsutud, kus ta künni 1842 aastani sedda ammetit piddas ja siis sest aMmetist  lahti wöttis ning künni 1844 aastani EnHelhardthowis rahhus ellas, M aggäMiga läinud ja seal religioni koolmeistriks heitnud kus ta selle ammeti korwäs ka paljo muid tallitust  tallitas, agga aastal 4856 kutsus suur keiserlik majestät tedda Peterburgi kindral kon- 349