wägga hea olla. Wargad agga, kes piitsa andmise polest kaddedad ei olle, lubbanud neile ni paljo piitsa anda, et ühhe ööga ülle jöggede  ja mäggede samad. Nüüd olla ommetige  assi selge, et margal süüd ei olnud, maid kõik sü langes hobbuste kaela, sepärrast wöttis  mees teise käega teise hobbuse karmast kinni ja wiis rihhale mangi ja parrast hakkasid warrast  na issi modi harjaga köddistama, et ta sure healega naerma hakkanud ja wimaks ni waljuste naernud, et pari wersta peale ärra kuuldud. Mitmed, kes sedda emalt kuulnud, arwanud sedda karjumise ollewad, agga ei olnud  muud middagi, kui hobbuse marga naero heal ja mis ta selle parrast ni waljuste teinud,  et sü hobbuste peale langenud ja temma kõigest süüst lahti ja omma prii teed jälle woib minna. Rahha wargate kassi ei olle se aasta Lihhula  lada ka mitte hästi käinud; pari mehhel  on sesuggused häbbemata rahha kottid taskus  olnud, kes nago wähhi, kõige õigema meeste näppo otsa kinni hakkanud. Need õiged ja ausad mehhed, kelle tasko need kelmid rahha kottid ollid puggenud, olla ühhe koddaniko  jure korterit pallunud, lasknud ennast seal heaste üllespassida, penikese sögi ja jogi ning pehme assemetega, agga ennäh, teisel hommikul olla need häbbemata mehhed, kellel sesuggused hulgused rahha kottid, kes ilma loata taskust wälja, wöerameeste tasko ronninud,  nende kahhe auwäart mehhe kallale läinud  ja neid nago õigusega kinni tabbanud ja wist ka pitkema reisi tarbeks wintsutada andnud.  Wargad ei olle Lihhula ladal tännawo omma  pöllo pealt suurt leikust leidnud.  Hakenrihteri  herra, mõisa politsei ja tallitaja, lada kubjad ja kõrtsmikud on wargade wasto kelmid olnud, on omma wallitsuse ohjad ni kangel piddanud, mis läbbi mitto Jako ja Marti omma pole aastasest lotusest üsna ilma  janud. - Prohwet. Weikeses Maarja kihhelkonnas,  Porkoni walla tallomees J. R. olla ennast, kuida «wallitsuse teadaandja" könneleb, ühhe prohweti kiitnud ollewad ja ommas jamsituses  ka jummalatenistust segganud. Seal tabbatud mehhike kinni, sgga põlle ennam prohwedi kombel lastud ümber käia ja rahwast  oppetada. Kuida nimmetud seitung könneleb,  janud ta Järwa-Wirroma Mannrihti kohto kulamise alla, kus ta prohwedi ammeti õigus saab järrel kulatud. Tallinnast. Merre kinni ja lahti minnemisest. Eestima kubbermango seitungist  leiame üht täieliko tähhelpannemist mil Tallinna merri kinni ja lahti läinud ja nimmelt  wimase 14 aasta sees. Kes issi seal ranna äres ellamas, on ehk sedda ka kirja pannud  ja teadwad selgeste, kas assi nenda olnud, woi mitte. Aastal 1858 tähhendakse agga ni paljo, et merri 28. Webruaril jubba jeäst puhhas olnud. Sel talwel 1858 künni 1859 ei olla ta koggoniste kinni külmetanud ja aastal  1869 on ta essimesest Webruarist künni 11. Märtsi ku päewani kinni olnud ja laewade  käimine 39 päewa puhhanud; aastal 1861 Januari ku teisest päewast künni 13. Märtsi ku päewani kinni olnud, aastal 1862 ka Januari ku teisest päewast künni 16. Aprilli ku päewani; aastal 1863 vn ta kõige talwe lahti olnud; aastal 1864 olnud 6. künni 18. Detsembri ku päewani, se on 13 päewa kinni; aastal 1865 Januari ku 19. päewast künni 13. Aprilli ku päewani, aastal 1866 Küünla ku 14. päewast künni 23. Märtsi ku päewani; aastal 1867 olla ta 24. Detsembril kinni läinud ja 23. Märtsil 1868 olnud laewade tee jälle lahti, olnud sel talwel 89 päewa kinni; aastal 1868 läinud merri jälle 24. Detsembril kinni ja 19. Aprillil 1869 alles lahti; aastal 1879 on ta jälle 13. Januarist künni 24. Märtsi ku päewani kinni olnud; selle peale on ta jälle 12. Detsembril kinni läinud ja künni Jurri päewani 1871 kinni olnud, se on: 132 päewa. Selle järrele on siis Tallinna saddam 13 aasta sees 746 päewa  kinni olnud. Peterburgist. Kommissi oni heaks arwamine. Ülleüldse wäetenistuse kommission  olla ühhes ommas wimases koos ollemiseö  issiärranis selle ülle nöu pLddanud, kelle kaela need kullud langemad, mis ühhe nekrudi wötmise jures, nende kokkokutsumise, wasto- 110