nud parrema komade kaswatamise eest aumärgid  rindas kanda. Testamalt olleme üht weikest kae b tü se kirja sanud, kus selle ülle kaebatakse, et liig palla nende odra orrased tükkati kullo walgeks teinud ja kui se kauem õlleks turinud, nad siis odra wiljast koggoniste ilma olleksid janud; us olla ommast kohhast ka aidanud rikkuda; sest sadik  agga, kus ilmad jälle willumaks läinud, olla nad pissut teise karmale läinud, agga ka mitte iggas kohtas. Se kirri on jubba 6. Zulil kirjutud, mis peale selle, sündinud, sedda ei tea meie; kas praegused ilmad neid parremaks,  woi pahhemaks teinud. Hoidko Jummal  wilja äpparduse eest, fiis on meil nälg jälle warraks. Wargad käe. Eks ütle üks manna sönna: ..Mis innimene külmab, sedda ta ka lõikab!" ja se on ka tõeste tossi, mis allamal sündinud assi tõeks tunnistab. Kolm Testama  walla meest Jürri W. Mart H. ja Karel K. Ollid nõu kokko lonud ja mõisa aita margile  läinud, ning sealt ka 14 wakka wilja woib ka rohkem olla, kes sedda teab  wäljatonud;  mis nad isse omma suga pärrast tunnistasid.  Agga nende kurn töö ei jänud mitte katte alla, maid hilmus ja sai awwalikuks ning mehhed nõuti walla kohto ette, kus issi üllestunnistasid, et sedda pahha tööd ollid teinud. Walla kohhus ei wöinud neile middagist  tehha, sest et tallorahwa seäduse ramatus,  mis aastal 1860 wälja antud, 1070 paragrahwis selgesse ööldakse, et sesuggused ammetnikud surema kohto üllekulamise ja otsuse andmise holeks peawad jäema. Pea margale Jürri W. said toa poisid tahha pantud, walla protokol passiks kasa antud ja Perno sillakohto peale sadetud, kes sedda asja peab ette wõtma  ja ülle kulama ning otsust andma; temma abbimehhed Mart H. ja Karel K. lähwad siis takka järrel, kui kohhus kutsub, Hobbused warrastud. Juni ku 25. päewa ösel on Testama kihhelkonnas, Selli maldas kaks hobbust korraga ärrawarrastud, egga tännini meel kuulda olnud, kuhhu pole need widud; on otse nago ma alla langenud, kuSsagilt jäljekest leida, üks on Mart Masso ja teine Tanni Naudi parralt: Essimene on üks must ruun, mis wennaste wahhel Lgga paew 56 rubla ja teine Me üks mustjas körw ruun, mis 75 rubla wäärt ollid. Möllemad  mehhed, kes omma hobbustest ilma Md, on pobbelikud, kes mõisa ma peale asWd ; kummagi! ei olnud ennam> kui wks hobbutte, kellega* omma wäikest maad Harrisid ja omma asjo toimetasid, agga nüüd on nad möllemad ilma ja ei tea kuida omma pöldo harrida ehk omma tallitust tallitada; kummagi ei olle ka ni rikkas, et ieist hobbust jälle sudab osta; sel kombel jaewad nende põllud kül semendamata.  —Se pahha assi on sest sädik, kui , ihho nuhtlus ärrakaddus, wägga wõimust wötnud; ükski Hobbuse piddaja ei wöi julge olla, kui omma hobbust öhto karjamale lasseb, et ta sedda teise! hommikul weel sealt leiab. Lodame ommetige, et se assi kaua nenda ei sa jäema ja üllemad wannemad Hobbuske- ja ka mu wargatele parreMat rohto murretsema, et se pahha többi jälle parrandud saaks. Sedda andko Zummal! ' lUast. Laa t. Liwima kubbermango wallitsus annab omma kubbermango seitungi läbbi teada, et tännawo nastast sadik Saremaal,  Zamma kihhelkonnas, Sere mõisas igga aasta 1. ?. ja 3. Augustil weiste ja hobbuste  kauba laat saab petama. Tallinnamaalt. Suur romö päew. Armas Postimees! Tallinna ja sealt ümberkaudsel  rahwal olli 9. Julil suur römo päew. Meie Wenne rigi Suurwürsti Aujärje pärria Proua, keiserlik kõrgus Suurwürstina Maria Weodorowna, Tani kunninga Kristian IX. tüttar, tulli nimmetud päewal enne lõunat Hapsalo linnast auro laewaga Tallinna saddamasse,  sedda linna watama, mis jo temma essiwannem, kunningas Waldemar II- aastal 1229 ehhitada lasknud ja minna juhtusin otse sel päewal ka linnas ollema, omma asjo tallitamas,  näggin linna maead tuhhandete suurte ja weikeste plaggudega, krantsi ja lilledega ehhitud ollewad, ja rahwas käis pühha päewa  ehtes, tööd ei tehtud kussagil ja poed ollid kinni minnul jäi weel nael tubbakat ja w'a teise polele lood sinni-kiwwi ostmata, noh olgo peale. Wäe üllemad ja kohtowannemad  ollid omma seäduse mundris, tüt- 246