pea otsa lõpeb, mitte ka meel palju küünlaid põlema ei panda, kes selle hapniku hulka ühes aitamad mahendada  ja wiimaks ikka ise enesest ära kustumad, kui mitte ühtlasi ka selle eest hoolt ei kanta, et wärsket  õhku õuest tarwilikul mõedul sisse tuleb." N. Tsittust. Tartus on päewapiltnik R. S ahker luba saanud, Raatuse uulitsas Oberleitneri majas Eesti raamatu poodi ja laenu - raamatukogu asutada. Uus pood on nüüd lahti tehtud ja wõib sealt iga ostja kõiksugu raamatuid saada, mis tarwis. Nüüd on see juba kolmas Eesti raamatu pood Tartus,  ning meie soowime temale head edenemist. „Walitsuse Teadustaja" annab teada, et Tartu Sillakohtu kirjutaja A. Ai nt luba on saanud, Tartu linnas üht uut Eestikeele ajaleht selle nime all wälja anda: „Tartu Eesti Seitung". See ajaleht  saab zensuri lubaga kaks korda nädalas wälja tulema ja tema programm on: 1) lühikene poliitika ringwaatus, kokku seatud „Walitsuse Teadaandja" ja „Ruski Jnmalidi" sõnumetest; 2) Teadaandmised kodumaalt;  3) teadaandmised Tartust; 4) kuulutused. Selle programmist on näha, et „ Tartu Eesti Seitung"  üks weike ajaleht saab olema. Kes selle uue ajalehe toimendaja ja kirjutaja saab olema, seda meie meel ei tea. Soowime, et see uus ajaleht palju kasu Eesti rahwale tooks. SASNMtMIt. Kui sõda tõeste peaks tulema, siis pidada SomMkaal selle maa kaitsmiseks kolm tiwisjoni sõawäge asutatama, kus igas tiwisjonis 26,000 meest on. Selle sõawäele saada üks ise ülemkommandör  nimetatud. Peeterburgist. Westa laewa wahwa sõamehele kaptein N. M. Baran omile on Saksamaa keiser ühe kuld risti sinise paela otsas auutäheks annud, kelle peal seisab: „Wahwuse eest sõas". Selle ordo rüütlite  arm olla wäga weikselt ära määratud, nii et teda aga iseäraliselt tähtja tegude eest osaks antakse. Kindral-adjutandi Trepowi asemele on, nagu päälinna ajalehed kuulutawad, kindral-major Surow Peeterburgi päämeheks saanud. Riiksraadis on 1. Mail wiimane otsus seeüle  tehtud, et Tomski linna nelja fakulteedine uniwersiteet  saab ehitatud ja asutatud. Igalt poolt Weneriigist tuleb sõnumeid, et rahakorjatus suuremere (koogutamise) laewade heaks wäga jõudsaste edeneb. Jaroslawis üksi olnud 2. Maini, see on kuue päewa sees, jo 20,000 rubla kokku tulnud. Sarnatsed sõnumed tulewad ka muialt. Kõige suuremad anded on aga, wist Peeterburgis seiemaale  olnud, kus laewasõidu-klube liikmed jo 300,000 rubla kokku pannud, kelle summast noor würst Strogonow  üksi 50,000 rubla kinkinud. Peale selle on meel suuremaid summast kinkinud: kaupmees Jakowlew Peeterburgis  100,000 rubla, Moskwas Poljakowi herra 10,000 rbl. ja Karsinkini herra 7000 rbl., ja Nishni- Nowgorodis Blinowi herra 10,000 rubla. Suur asi, suur rahwas, suured summad. Meie oma weikse jõuuga oleme rõõmsad, kui kümne aasta sees terme rahwa käest oma Aleksandri kooli heaks nii palju kokku saama, mis Peeterburgis üks ainus andja korraga kinkinud. Aga ka weikselt kokku woolawa annete juures wõib Jumala  õnnistus ennast wiimaks awaldada. Kõige kõrgema Keiserliku Majesteedi ukaasi läbi senatile on 28. Aprillil kammerjunker Tobiesen Liiwimaa wiitsekubernäriks nimetatud. Riigiwalitsuse nõudmise peale on 77 Weneriigi  kubermangust 532 päewapilti seestpidise asjade toimetaja ministri kätte saadetud, kus talupojad oma päris talu riides piltides üles on wõetud. Neid pilta pidada riigi malitsus seks tarwitama, et kui maamägi sisse kutsutakse ehk sõa ajal teenistusse pannakse, siis nende wäe-riided nende piltide järele ära seatakse, nii et maamäe soldati riided iga maakonna talu riiete sarnatsed on. Kaukasuse malitseja Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihael Nikolajewitsh on 16. Mail Peeterburgist ära Kaukasuse maale tagasi läinud. Owerst Wittmer on Weapori ranna ja mere kaitsema sõawägede ülemaks tehtud. „Walitsuse Teadustajas" on järelseisaw hüüukiri ära trükitud: „Jo on enam kui kaks kuud sest päewast mööda läinud,  kus meie wahwad sõawäed waenlase päälinna ees laagrisse  heitsiwad, peale selle, kui naad seesugused wahwad teud ära oliwad teinud, nagu sarnatseid sündmuses leida ei ole ja kus Wene lipud auuga läbi terwe waenlase maa kanneti.  Rahuleping kirjutadi alla, ja terwe Weneriik walmistas  ennast ette, oma wahwaid poegi rõõmuga wasta wõtta. „Aga sellsamal ajal, kus meie endised wastalised rahu alla kirjutasiwad, tõusiwad meie sõawägede ligidal, Marmoramere  weedes, ähwardawad sõalaewad kõige wägewama meremäest ilmsiks. Läänepoolses Eüroopas hakati ruttu ja awalikult sõa wasta walmistama. EL seal raha poolest suur rikkus oli, läksiwad need ettewalmistamised lõpmata suureks. Meie rahulepingu kauba täitmine jäi seisma. „Ükski waenlane maailmas ei ole Wenemaale hirmus. Wenemaal on suur ja kristlik sõawägi ja rahwas, keda miljonite  kaupa loetakse ja kes kindlas ühenduses trooni alus on. Wenemaal on ikka olnud ja saab ikka mehi olema, nagu Posharski ja Minin. Meeste asi, nagu Minin, on see, wõitlemisele mehi koguda, ja meeste, nagu Posharski asi, neid mehi kaitsmiseks malmis seada ja juhtida, ning kui waenlane peale tungib, seda waenlast sealt küljest käsile mõtta, kus ta kõige enam malu kardab. „Saawad meie meremehed mõistma, kuidas waenlase kallale minna? Nemad saamad selle eest on naad Wenemehed.  Nemad peawad rohkel mõedul häid ja wiledaid laewu saama, ning nemad saamad leidma, kus meie waenlasel  tema haawataw koht on. Üks tosin laewu wahwa meremäe pealikute kommando all saamad, kui naad merekauplemiste  teede peale ette lähäwad, waenlase rahuliku kauplemist keelama. Seisab aga see kauplemine paljalt paargi kuud otsa kinni siis hakkawad need kulla-unikud, kelle peale ta nüüd nii tore on, peagi wähenema. „Ühe seesuguse priitahtliku laewawäe kätte-saamiseks on rahakorjatus kõige kõrgemalt kinnitatud. Korjatud raha eest ostetakse igal pool sadamates laewu omanduseks, kes esimese käsu peale merde jooksewad. Mida rutemine naad käes on ja malmis seisawad, seda parem. Tahad sa rahu, siis hoia ennast sõa tarwis malmis. „Priitahtlikult asutatud laewawägi ei ole mitte ajalik, maid jäädaw. Rahuajal seisawad need laewad rahutöö tarwituseks. Peale selle, kui suuredtükid nende pealt ära on wiidud, saamad naad miljonid puudad kaupa ühest kohast töise toimetama, meilt muiale ja muialt meile, ja kelle weu eest Weneriigi mehed praegu 10 miljoni rubla aastas wõeramaa  meeste kätte peawad maksma, sest et meil enesel kaubalaewu  ei ole. Seesugusel kombel wõiwad andjad oma raha, mis nüüd kokku panemad, tulewikus jälle tagasi saada, kogemata  juhtuma sõa-ajal on meil aga laewawägi nii heaste kaitsmiseks kui pealetungimiseks. „On ka meie wastalisel enam raha kui meil, siis ei ole ommeti ühtegi rahwast maailmas, kes oma kodumaad enam armastaks, kui meie Wenelased oma Wenemaad, oma isaliku Zaari armastame. Häda sellele, kes selle pärast kaksipidi mõtleb! Nüüd siis, et meie isalik Zaar ühe priitahtliku  laewawäe asutamist Oma Poja ja Troonipärija ülemaatamise all isamaa kaitsmiseks on lubanud, sellepärast kandkem omad anded nii heaste omast rikusest kui waesusest risti tähega kokku, ning andkem lahke käega, selle peale mõteldes, et kui meid waenlane wälja kutsub, meie kõik kui üks mees malmis oleme, oma auusa ja õige asja eest wõidelda, ja et wahwade poolt Jumal on." Nõnda kirjutab „Walitsuse Teadustaja" ja annab teada, et igal päewal andeid kella 11 ja 3 wahel Keiserliku Kõrguse Suurwürsti Troonipärija palleis wasta wõetakse, ehk kirja adressi all: Lro na uaro ori. (nüüd tuleb saatja nimi), vi. lr. Hei6pktM'tz. Moskwast. Persia shahhi wõetakse Venemaal suure auuga wasta. Jo Tislissi linnas, kuhu ta 2. Mail jõudis, wõeti teda auuwärawate ja kõnedega wasta. Niisama tehti Moskwas, kuhu ta 7. Mail jõudis. Raudtee jaamast wiidi ta kuld wankri sees palleisse. Keiserlikud tõllad, kellega shahh Moskwas sõidab, tuliwad seks jo 28. Aprillil Peeterburgist sinna. Kõikidest teretamiste kõnedest kõlab ikka wälja, et Persia shahhi Venemaal sellepärast nii auustatakse, et ta Weneriigi Keiserliku Majesteediga sõbruses elab, ja mõlemate riigid ikka enam ja enam heas leppimises  üks töisega ligistawad. Kui uus Hommikumaa  sõda peaks tulema, siis on ka wäga tähtjas, et Venemaa ja Persia wahel sõbrus walitseb, sest et Persia suur riik on ja Aasias kaunis palju kaalub. Moskwast on shahh 11. Mail Peeterburgi linna jõudnud, kuhu ta 16. Maim jäi ja siis Pariisi maailma  näitusele edasi sõitis. Kaasanist. Kaasani Kirgiisid on 19,200 rbl. kokku pannud, üheks seiswaks kapitaliks (stipendiumiks), kelle intressidega ikka üks Kirgiislane Kaasani uniwersiteedi  peal peab studeerima. Kuulge, Aleksandri kooli komiteed! Wõeralt maalt. Türgimaalt. Kindral Todleben on oma kõrge ametlga ühttasi nii raske seisuse  sisse astunud, nagu seda raskemat ja kardetawamat  ei wõigi olla. Aegamööda saab muidugi awalikuks  saama, mikspärast Wenemaa sõawäed korraga Konstantinoopoli ja Galliipoli ees seisma jäiwad, kus naad neid linnu kohe oleksiwad oma alla wõinud heita. Nüüd ei ole weel seesuguste asjade seletamise aeg, aga et Galliipoli Türklaste kätte jäi, sellepärast on ka Inglasel wõimalik olnud, oma sõalaewade mäega Marmora  meresse purjutada, ning Konstantinoopoli linnaga  on tähtjad kohad Türklase kätte jäänud, nii et temal wõimalik on olnud, omale jälle uue sõawäe malmis seada, kelle suurus 200,000 meest on. Aga weel enam. Ehk küll rahu oli tehtud, ei mõtelnud  Türklased see peale, tema tingimisi täita: tähtjamad  sõakäigu kohad, kantsid Warna, Shumla ja Baatum on weel nende käes. Peale selle tõusis nende abiga rahwa mässamine Rumiilias elusse, sest naad teadwad wäga heaste, et Wene sõawäge seal sell' kombel kõige paremine wõimalik on nõrgestada ja tülitseda. Töiselt poolt on Rumäänia selja taga ka meie waenlane, ning awaldab seda waenlust pea sala, pea awalikult, ja tema seltsis ei ole ka Austriat palju uskuda. Nii on kindral Todleben igalt poolt waenlastest  sisse piiratud ja on mere ja Balkani mägede wahel nagu puuri sees. Kui sõda peaks alustama, siis saab küll tema suurem töö see olema, igalt poolt peale tuleja waenlastele wasta panna. Siin on sellepärast  palju raskem lugu, kui Sewastoopolis, kus weike tükk maad kaitseda oli, waenlased ühelt poolt üksi peale tungisiwad, ja selja taga suur Wene riik seisis. Türgimaal peab ta aga terme Balkani poolsaare,  nii palju kui teda Wenelase käes on, üheks ainsaks kindlaks laagriks ümber muutma ja sõawäed seal nii osawaste ülesseadma, et tulgu waenlane kust poolt ta tuleb, temal kohe mehed wastas on. Seesugune  sõapidamine on raskem kui keegi muu sõdimine,  ja sellepärast on soowida, et kindral Todlebenil ka siin kõik nii heaste korda läheks, nagu temal kõik asjad korda on läinud, mis seiemaale käsile on wõtnud. Rhodope mägistiku mässajad on kutsekirjad Tessaalia ja Makedoonia kristlastele saatnud,  et need ka sõariistad kätte wõtaksiwad ja ühendatud  meeles kõikide ühendatud isamaa waenlaste wasta sõtta läheksiwad. Siin tuleb ennemuistene jutt meele, kus hunt, kes lõnga oli läinud, koera omale küti wasta appi kutsus, sest et kütid ühel kombel huntide kui koerade  waenlased. Et Tessaalia ja Makedoonia Kreeklased  Türgiga ühte nõuusse saaksiwad heitma, seda on küll raske uskuda. Serbiamaalt. Serbia walmistab ennast suurel nMdul sõa wasta. Kõik koju lubatud pealikud  on sisse kutsutud, ja kõik Serbialased, kes ka wõeral maal elawad, on sõa - teenistusse kutsutud. Ühtepuhku saadetakse suuretüki mäge riigi piiridele, ning kindlused nende piiride ääres tehakse tugewamaks. Würst ise pidada kõige oma ülema mäe - nõuukoguga Nishi linna minema. Bulgaarialaste ja Serbialaste wahel walitseb suur sõbrus. Ka Wana-Serbia maa Türklased näitawad mässamist teha tahtwat. Jtaaliamaalt. Jtaalialasi näikse selle peale lootwad, "ei" kui sõda tuleb, siis nemad omad valulapsed"  Triesti ja Jstria ka Itaalia alla saamad. Need maad ja linnad on wäga tähtjad Itaalia riigile,  ning Jtaalialased nimetawad Jstriat oma riigi müramaks. Rahwas on ka suuremaks jauks Jtaalialased,  ning nemad ei arwa oma Itaalia riiki nii kaua ikka meel mitte täieliseks, künni nimetatud linn ja maa ka Itaalia oma ei ole. Pariisist. Inglismaa troonipärija, prints Albertile,  kes Pariisi maailma - näituse alustamisest osa wõttis, on üks auu söömaaeg antud, kus kõige pealt Inglismaa kuningana Wiktooria ja presitendi Mae Mahoni termist joodi. Prints Albert wastas Prantsuse keeles: „Minu süda on terwelt Prantsuse maa päralt. Teie teate kõik, kui wäga ma temale sigindust ja õnne soowin. Wanast kaks lahutatud rahwast, nüüd ühendatud igaweste!" See kõne on nüüd Saksamaa ajalehtedes suurt pahandust sünnitanud.  Kõik on tigedad selle üle, et tulewane Inglismaa  kuningas ja Saksamaa tulemase keiserina wend ennast nii awalikult Saksamaa weriwaenlaste sõbraks on tunnistanud. Kui naad seda kõnet ka muidu Saksamaal tähtjamaks ei arwa, kui üheks söömaaja kõneks, siiski olla sellest ka jo küllalt, et prints oma sõnadega Saksamaa waenlaste südant rõõmustanud ja nende kättemaksmise lootust kosutanud. Prantsusemaa  ajalehed aga rõõmustawad ennast läbikaudu Inglismaa troonipärija sõnade üle, kes ennegi millaski ei olla salganud, et ta Prantslaste sõber, aga seda meel kunagi enne seesuguste läikima sõnadega wälja ei olla rääkinud, kui nüüd. Ühel ainsamal päewal, 26. Mail, on 103,138 inimest maailma-näitust waatamas käinud. Saksamaalt. Mõrtsuk Hödel, kes püstoliga Saksamaa auustatud keisrit laskis, on wiimasel ajal ühe seltsi liige Berliinis olnud, kes ennast „kristliksoziali  töömeeste parteiks" nimetab. Nüüd on selle seltsi president, ülem kirikõpetaja Stöcker, ühe awaliku kirja kirjutanud, kus ta näitab, kuidas nende seltsi programmi esimene lause see olla: „Meie seisame kristliku usu ja kuninga ja isamaa armastuse põhja peal." Hödel katsub üleüldse oma hirmsat tööd salata: tema ei olewat mitte keisrit lasknud, maid