mus on minu omadus, aga minu raha ja minu kadund wara on minu omandus. Nii on ka ühe rahwa kuulsad mehed ja kirjandus tema omadus, aga tema maad ja muud wälised wara asjad tema omandus. Kõneleja maenitses lõppeks kõiki laste kaswatajaid ja rahwa juhatajaid, selle poolt tööd teha, et inimesed omadusi kallimaks õpiksiwad pidama, kui omandust. Kihelkonna koolmeister H. Wühner kõneles nüüd sellest, kuidas „Noor-Eestlane" ja „Eestimaa maarahwas"  mõlemad wõerad nimed. Nimelt tähendada „Noore-Eestlase nimi mõne mehe silmas, kes teda tarwitab, nii palju kui noort ehk toorest asja ja olla see nimi sellepärast  üks ülekohtune nimi. Meie maal ei olewat aga mingisugust püüdmist, mis selle nimega kokku sünnib. Selle kõne peale tõusis kaunis pitk läbirääkimine ja waidlemine,  kellest seie mõned tähtjamad ütelused ülespaneme. Õp. Eisenschmidt Tartust soowis, et Selts selle üle selget otsust teeb, mis ta tahab, ja et ta seks ühe komisjoni  walitseks, kes ühe programmi ülesseadaks ja awaldaks.  President Hurt tähendas selle peale, et meie põhjuskirjades  juba ära olla määratud, mis meie tahame, see on: rahwa waimuharimist rahwuse põhja peal. Ka Ma meie tööst ära näha, mis meie tahame ja teeme. Komisjoni  teel ei saada soowitud programmi tegemine mitte korda minema. Peale selle, kui seltsi liige, kooliõpetaja Kurri  k, sellest oli rääkinud, et soowitud programm ühtegi ei saaks aitama, ja seltsi liige, J. Kapp, ette näidanud, et seesugune programm pealegi kahjulik saaks olema, kõneles C. R. Jakobson: Soowitud programmil wõida kaks otstarvet  olla. Esmalt wõida seesugune programm selleks tehtud  ja awaldatud olla, et meie oma tööd ja tema piirist wastaliste ees awalikuks teha ja nende suud kinni panna tahame. Seesuguse programmi awaldamist ei kannatada aga meie auu sugugi ära, ka ei olla teda mingisugusel kombel  tarwis, sest nagu president jo tähendanud, anda meie Seltsi põhjaskirjad sellest täit aru. Töine asi olla üks programm, mis rahwa juhatajad ja eestwedajad ehk oma seas üles wõida seada, sest ehk küll üks armastus kõiki ajab, on siiski teed mitmesugused, ja seal oleks siis ehk küll tulus, kui ennast kõik rahwa juhatajad ühendaksiwad, et kellegi parteile ülekohut ei Seesuguse programmi tegemine ei olewat aga mitte seltsi asi ja ei puutuda sellepärast  ka mitte seia. Gümnaasi kooliõpetaja, G. Blumbe  rg Tartust, näitas nüüd, kuidas meil sugugi tarwis ei ole ennast wabandnda, sellepärast ei olewat meil ka õp. EisenschMidtist  soowitud komisjoni tarwis. Kõige enam olewat see tingimine meie põhjuskirjades, et president Eestlane pidada olema, meie wastaliste juures paksu werd sünnitanud.  Peale selle kui weel seltsi liige, stuä. H. Jannsen  eesnimetatud programmi poolt oli rääkinud, arwas seltsi liige C. R. Jakobson: Selle tingimisel põhjuskirjades, et Seltsi president Eestlane pidada olema, olla ka oma tähtjas põhjus. Kõneleja olewat jo mullu aasta Tartu Saksakeele ajalehes ühe waidlemise juures ära seletanud, mikspärast nimetatud tingimine presidendi kohta üles olla wõetud. Selle tingimise põhjus olla: Eestlane olla iga mees meie maal, kes meie kodumaa kasu omas südames kannab ja iga rahwaust oma õiguste piiride sees auustab. Seesugust meest saada selts igal korral presidendiks wasta wõtma, sest Eestlane ja Eestimaa on meie üleüldised  nimed. Sellega on aga ka ühtlasi üteldud, et meie Seltsi presitendiks mitte seesugused mehed ei kõlba, kes Noored-Eestlased halwas tähenduses on, nagu ka mitte Noored-Sakslased.  Kui nüüd selts sell kombel nii heaste õp. Eisenschmidtist sooroitud komisjoni asutamist, kui ka Seltsi põhjaskirjade muutmist ilmaasjataks oli arwanud, soowis H. Wühner, et selle üle otsust saaks tehtud, mis see nimi Noor-Eestlane õiguse pärast tähendada.  President  Hurt armas selle peale, et seda õiguse pärast keegi ei teada, mis Noor-Eestlane on. Aga tema armas, et kui see nimi muud ei tähendada, kui neid mehi, kes rahmause põhja peal Eestirahwa maimuharimist edendada, et tema siis ka üks Noör-Eestlane on. See tähendus olla ka emmiste  ikka Noore-Eestlase nimel. Sest seda teada meie wastalised  ka ära, et seesugust mehi, kes töiste rahwanste hukatust  üksi oma rahwa kasuks soomida ja muid tooreid asju, Eestlaste seas sugugi ei olegi. Op. Eisenschmidt soowis wiimaks, et tulewal koosolekul Eestlase ja Noore- Eestlase nimest kõnet saaks peetud, mis ka SeltS omalt poolt heaks kiitis. Nüüd rääkis Rõngo kooliwauem Huik naljakal kombel  „talupoja" nimest ja tema tähendusest. See kõne näitas, et Rõngo kihelkonnas mõned mehed talupoja nime sõimu nimeks ja teutawaks arwawad ja ennema põllumehe nime tahaksiwad kanda. Kõnelejad wõtsiwad seda kõue suure hõiskamisega wasta, mis ennast sagedas koori - naermises awaldas ja oli ta wahe-toiduks õige mõnus. Üleüldse oleks soowida, et koosolekutel, nagu Kirjameeste Seltsi istumised,  kus paar päewa otse kõrget wainuttoitu pakutakse, ka mõni naljakas kõne wahele tuleks. -7- Ka selle kõne jäljel käis kaunis pitk waidlemine, kui näimaks otsuseks sai, et „põllumees" üleüldlik nimi põlluharijatele, „talupoeg" aga ühe ainsa seisuse nimi olla. Selle waidlemises seletas  „Sakala" wäljaandja, et ta kui talumaade omanik omale talupoja nime seda enam auunimeks arwata, et see nimi jo manal ajal Eestirahwale anus nimi olnud ja Soome maal temaga ka praegu talupoja seisust tähendatakse^' Peale selle, kui president ühe õnnesoowitusetellegrammi  ette oli lugenud, mis Eesti kooliõpetajad Walga konwereutsil Kirjameeste Seltsile oliwad saatnud, seadis kooliõpetaja G. Blumberg seminari koolmeistrist Guiskyst walmistatud Wenekeele sõnade muutmise tabelli koosolejatele ette ja soowis, et koolmeistrid teda äraproowiksimad ja oma koolides tarwitaksiwad. Nüüd mõeti 27 uut liiget wasta, ja need oliwad järgmised: kirikõpetajad: E. von Tiesenhausen Paides, F. Nerling Järwa Madisel, G. Rinne Peetris, F. Hoffmann  Koerus, Järwamaa praosk, ja kindral-superintendent W. Schultz Tallinnas; koolmeistrid: M. Treufeldt Killingis,  J. Lüdimois Wändras, H. Lellep Toris, J. Peet Wiliandis, J. Muhell Uusnas, H. Leoke Wõidus, Chr. Grau Kolga-Jaanis, M. Loob Metskülas, J. Laane, Kõpos, H. Rebane Taeweres, A. Nyländer Palamuses S. Pimenow Tartus, T. Martinson Põltsamaal; Talumehed:  J. Kalama Wiiratsis, A. Laanson Pahuweres, H. Nõges Wiliandis, J. Tomberg Tageperas; mõisarentnik  P. Lensin Loopres; aednik C. Rembach Tartus; kirjutaja J. Järw Wiliandis. Koolmeistrite seltskonnas pidas kihelkonna koolmeister Laane kõnet: Usust ja inimeste seeftpidisest joonest ja igatsemisest usu järele, nagu ka sellest, kuidas lapsi usule kaswatatakse. Selle kauni pitka kõne järele pidas seesama kõneleja kohe töise kõne: Piibli lugemisest  koolides ja kuidas Piibli teadust koolis antakse. Nende kõnede järele tuli kaunis pitk waidlemine, kus nimelt  pres. J. Hurt, C. R. Jakobson ja J. Kapp. oma arwamist sügawamalt põhjendasiwad. Wiinlaks ühendad!  ennast selles soowimises, et koolmeistrite seltskonnas edespidi ära peetagu mitte nii wäga pitki, üleüldlikuid kõnest,  maid lühemaid, mis nimelt koolitamise wiisi seletawad ja peetagu ühtlasi ka koolitamise proowisi. Kooliõpetaja Ruus pidi ka meel kõne lugemise õpetamisest pidama ja teda õpetamise proowiga ühendama, aga aeg ei annud enam, seda asja käsite wötta. Nimetatud kõne lugemise õpetamisest on aga ülesse kirjutatud ja saab pea „Sakala" lisalehes seisma. Nüüd pani president J. Hurt Seltsile uue raamatu  ette, mis seltsi toimetuste 10 all praegu wälja on tulnud. See raamat on: „Saksa keele õppimise raamat koolidele. Kirja pannud (5. R. Jakobson. Esimene jagu. 1878." Kõneleja soowis, et koolmeistrid seda raamatut läbi mõtaksiwad waadata ja tarwitust mööda pruukida' Peale selle kui otsuseks oli tehtud, et järgmine suurem koosolek Jaanuari kuu alustusel Tartus saab olema, tegi president J. Hurt mõne südameliku sõnaga lõpetust. Osawõtmine Wiliandi koosolekust oli üleüldse kaunis elaw. Ehk küll kibe heinategemine palju inimesi tagasi hoidis,  oli siiski ligi 100 osawõtjat kokku tulnud, kes suure waimu ärkusega kõikidest istumistest kuuni lõpetuseni osa wõtsiwad. Palju koosolejaid oli ka Tartust, Tallinnamaalt ja Pärnust, üks pealegi ka Peeterburgist kui Edasi-Seltsi saadik  tulnud. Uue liigete seas on 17 Wiliandi maakonnast ehk sealt ligidalt. Andku Jumal, et meie Kirjameeste Seltsi tähtjus ikka enam Eestirahwa silmas kaswaks ja tema liigete arm nagu ka töö piirid ennast iga aastaga suurendaksiwad ja laiendaksiwad. Kirja wastused. 161) M> M. K—l. Täname wäga. Soowime, et meil sarnatseid  kirju õige rohkeste oma lugejatele ette panna oleks. 162) J. W- W—l. Saame ehk cdespidi tarwitama. 163) K. J. L—s. Meie oleme nii ära seadnud, et igast tähtjamast  sündmusest, mis meie rahwa elu kohta puutuwad, kohe omas ajalehes aru wöime anda. Aga tänulikud saame iga kirja eest olema, mis meile meie lugejad sisse saadawad, sest igasse kohta meie käsi mitte ei jõua ulatada. 164) H. L. ze. A—s. Saame Teie soowi täitma ja trükkima. Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 24. Juulil 1878 Wiliandis trükitud F. Feldt'i juures. Alekjandri-kooli asjust. i. Palmse walla abikomitee on järgmisel  wiisil muudetud: Auuliige H. Mnhlbach,  wabriku peremees Palmses. President W. Drechsler, koolm. Palmses. Presidendi abid: M. Roopa, pärisperemees Palmses, ja J. Schõnbach, peremees Palmses. Kassahoidja  J. Muidik, peremees. Kassahoidja abid: M. Jegermann, metsawaht, ja H. Mauermann, müürisepp. Kirjlttaja J. Jegermann,  tõldsepp Palmses. Korjajad liikmed: J. R. Rezold, koolm. Tihwlises, J. Muikmann,  kaupmees Palmses, H. Putnik, peakohtumees  Palmses, G. Reinholm, walla kirjutaja Palmses, ja M. Treiwärk, kabeli laulumees Palmses. 11. Jüri kihelkonna abikomitee on järgmisel  wiisil muudetud: President G. Kuus- päriskoha omanik Lagedil. Tema abi: G. Pühmann, koolm. Lagedil. Kassahoidja J. Preisberg, köster. Tema abi: H. Simberg,  koolm. Rael. Kirjutaja: J. Ruutopõld,  koolm. Nabalas. Tema abi: C. Herodes,  koolm. Waitas. Muud liikmed on: J. Roosberg, kihelkonna kohtumees ja kiriku wöörmünder, J. Witismann, peremees Rael, C. Weimer, koolm. Kautjalal, G. Treuhold, koolm. Kareperes, J. Hergouk, koolm. Kurnal, M. Birkfeldt, peremees Lehmjal, T. Grotzstein,  peremees Lehmjal, J. Wirkepuu, peremees  Rael. Kindlat maksn lubawad aastas: G. Kuusmann 3 rbl. G. Pühmaun 2 rbl. J. Preisberg 3 rbl. H. Simberg 1 rbl. J. Ruutopõld 1 rbl. 25 kop. C. .Herodes 1 rbl. 25 kop. J. Roosberg  l rbl. J. Witismann 1 rbl. C. Wcimer 1 rbl. G. Treuholt l rbl. J. Hergouk 1 rbl. M. Birkseldt 75 kop. T. GroHstein 75 kop. J. Wirkepuu 20 kop. J. Metzer 1 rbl., kokk»: IN rbl» TN kop» 111. Tori kihelkonna abikomitee on järgmisel  wiisil kokku pandud: Auuliikmed: wiitsedirektori  herra G. Nuth Sindi wabrikus ja preestri herra J. Keigerist Toris. President: pääkohtumees Mihkel Tilk Toris. Tema abid: wallawanem Jaak Jõgis Toris ja peremees Mart Martson Toris. Kirjutaja: kihelk. koolm. Joh. Kuus Toris. Tema abid: Tori walla kirjutaja Alexander Habicht ja Hans Lellep, koolm. Toris. Kassameister: Torimõisa rendiherra J. Jllntson. Tema abid: herra M. Liedemaun Taalis ja mees Mihkel Jürwetson Toris. Korjajad liikmed: Preestri herra J. .Keigerist Toris, T. Tilk Toris, M. Pool Toris, G. Jürwetson  Pärnus, J. Juntson Taalis, J. Oidermann  Tammistes, T. Tilk Toris, T. Tilk Toris, J. Raudsepp Toris, J. Sahl Toris, P. Tammann Toris, A. Pahl Sindi wabrikus,  J. Sahl Sindi wabrikus, J. Mutt Sindi wabrikus, H. Lellep Toris ja H. Raba Taalis. Aastamaksu on lubanud järgmised liikmed  maksta: a. Toris. 1. J. Tammann 3 rbl. 2. J. Juntson 3 rbl. 3. G. Jürwetson 3 rbl. 4. M. Jürwetson 3 rbl. Kuulutused. (Politsei lubaga.) 5. J. Keigerist 3 rbl. 6. T. Erm 3 rbl. 7. L>, Lellep  1 rbl. 8. J. Kuus 1 rbl. 9. A. Sabicht 1 rbl. 19. T. Tilk 1 rbl. 11. J. Lossmann 1 rbl. 12. M. Ostrow 1 rbl. 13. S. Kask 1 rbl. 14. M. Pool 1 rbl. 15. M. Ollina 1 rbl. 16. T. Tilk 1 rbl. 17. M. Martson 1 rbl. 18. M. Tilk 1 rbl. 19. T. Tilk 1 rbl. 29. H. Arnemann 1 rbl. 21. J. Tohwer 1 rbl. 22. P. Erm 1 rbl. 23. J. Sahl 1 rbl. 24. T. Tilk 1 rbl. 25. A. Sahl 1 rbl. 26. M. Martson  1 rbl. 27. M. Juurikas 1 rbl. 28. M. Künnapus  1 rbl. 29. J. Juurikas 1 rbl. 30. J. Raudsepp  1' rbl. 31. P. Tammann 1 rbl. 32. J. Jõgis 1 rbl. 33. J. Puusaar 50 kop. 34. J. Oidcrmann 1 rbl. 35. K. Prank 1 rbl. 36. J. Mühlberg 1 rbl. 37. J. Jaauson 1 rbl. 38. M. Walter 1 rbl. 39. M'. Pabelson 1 rbl. 40. T. Treumuth 1 rbl. 41. J. Mühlberg 1 rbl. 42. J. Holtsen 50 kop. 6. Sindi wabrikus. 43. J. Mutt 2 rbl. 44. J. Sahl 2 rbl. 45. Tasane  Ir. 46. G. Tamm 1 r. 47. G. Klassen Ir. Summa: «0 rbl. Tänuga ja head edenemist soowides Pääkomitee. iiliandi Cesti Põllumeeste Seltsi m koosolemine saab 12. Augustil peale lõunat kella 2 ajal seltsi korteris olema. Kõnet saab pidama: president lina-ussist ja tema häwitamisest. Ka muid kõnest saab olema. Eestseisust palutakse kella 12 ajal presitendi juure kokku. i Uks korralik noor inimene, kes kreiskoolis on käinud ja raamatu trükkimist  tahab õppida, wõib Wiliandis, trükkija meistri Keldri juures kohta saada. l). Tammistes. Kohalise keiserliku Sillakohtu lubaga saab Tarwastu mõisas ZM" Mhapäen, 13. Augustil s. a. Eesti Aleksandri kooli kasuks Niiiteuliiilg „Linnas ja maal" laulu ja muusiku mänguga ühes selle tarwis seatud kindlas majas ära mängitud. Hakatus pärast lõunat kell 4. Sealne Aleksandri kooli abikomitee Eestseisus. 1 Üks osaw naisterahwas, kes keeta mõistab,  leiab tohtri herra Lange juures Wiliandis  head teenistust. 2 Terassest Wäljasmaal walmistatud Wäljasmaa atrade terafi (sahku) müakse Wiliandis C. G. Petersoni poes 2 Et Paistu kihelkonnas Pahuwere walla Tvmbi talu peremees ära surnud, saab see talu, mis 20 taalert suur ja millel head põllud ja heinamaad ning ka metsa juures, ära müüdud. Kaupa teeb Pahuwere Laanso talu peremees (t 25) Andres Laanson. i