Tüürmanni eksami on teinud ja nimmelt:  Riasts, Windaust 1, Libawist 2, Per- Kvst 2, Kurressarest 1, Bjalast 1, Memelist i, ja ka Lks Ahwrikama Neger; se on se essimene must mees, kes Rigas omma eksami teinud. Hainase merremeeste kolist on üks ranna wahhelise söido riistade kapteini ja 4 tüürmanni eksami teinud. Ülleüldse on siis 33 noort meest ennast eksaminirida lasknud;  m rohkeste ei Me enne ial olnud. Kurresare näljaste eestmurretseja komite annab ommast toost, mis ta nälja aeal Sare- ja Muhhumaal teinud, awwalikult arro, ja sest arroandmise kirjast on nähha, et nimmetud komite issi omma wäega  esmalt katsunud rahwast nälja surmast peasta; ta teinud ennesele kohhuseks, rahwale tööd murretseda, oddawalt leiba müa ja kes kvggoniste waesed, neile ilma hinnata anda, kerjaja lastele üht koggomise maea murretseda. Rahha olli ta kingitud sanud: Suurwürsti ja Aujärje pärria käest 7500 rubla ja Suurwürstina  Helena käest 300 rubla, abbikomitetide  käest Peterbürgist 6000 rubla, ja Riast rubla ja peale selle weel, mis ta issi korjanud ja mis teised head innimesed kinkinud, nenda et tal 27,850 rubla 7 kopp. ülleüldse rahha kokko tulnud, kellega waeste silmawet wöinud kuiwatada ja nälga kustutada. Kõigest  sest summast on temma 24,869 rubla 98 kopp. ärraprukinud ja 1980 rubla 9 kopp. janud taggawarraks, misga neid weel awwitada  tahtwad, kedda nälja hädda ni ärrakurnanud,  et omma jõuga ei jõua järje peale sada. Kuramaalt. Ohto polisest  Kurama otsast kirjutakse Libawi seitungi läbbi 20. Aprillil: Essimesed Aprilli ku päwad  töid meile wägga kennad ja sojad ilmad, kus ka esstmest mürristamist kuulsime; agga lihyawötte pühhad selle wasto jälle wägga wessised ja willud päwad. Rukki orras ja rohhi hakkawad wihma järrele kennaste haljendama  ja karri käib holega wäljaö ehk kül se kewwade allajate pöhhu nälga ei olle. Pöllo harrimise tö lähhäb löbbusaste eddasi ja warrasemad  semendamised ka walmis. sMurma Kuramaal on Saukeni koggodus omma noort ja kallist õppetajat  Willem Müllerit kautanud; raske soetöbbi  teinud ta nore ellule otsa. Paar näddalad  enne sedda, surri Liwimaal eppetaja Neumann  ärra, kedda ka kõik kidawad wägga tubli töteggia olnud ollewad omma Issanda winamael.  Issand kutsunud neid omma jure arroteggema  ommast maeopiddamisest; kuhhu ka meie iggaüks pea woime järrel minna. Issand römustago nende hinged taewa rikis! Peterburgist. sM anuwakturi -näit  u Peterburgis on praego suur manuwakturi  ehk walmistud tõde, näitus ja selle wasto olli enne suur walmistamine ja ehhitus, kuhhu asjad wsisid üllespanna. Meie suur ja arm õline Keisre Herra ja Proua olla L 4. Aprillil keiserliko kõrguste Suurwürstide Vladimir  ja Aleksei Aleksandrowitshide, Suurwürstina  Maria Ateksandrowna, Suurwürstide Konstantin ja Nikolai Nikolajewitshide, prints Peter von Oldenburg ja Meklenburgi-Strelitsi Suurhertsog omma sure abbikasa, Suurwürstina  Katharina Mihailownaga sedda suurt ehhitust  watamas käinud ja seal liggi kaks tundi aega wiitnud. Ehk kül kõik ehhitus weel löppetud  ei olle, siiski peab kõik ni kenna ja illus ollema, et lust wadata. Hakkatuses, ar? wasid 3WO ruut sülda rumika kül ollewad, agga pärrast wöetud 15W ruut sülda weel jure, nenda et nüüd ühtekokko 45W ruut sülda suur rumikas maea walmis, kuhhu Lgga üks omma näitusele todud tööd on panna wöinud. Keisre Herra reisist kirjutakse Peterburgist,  et meie suur ja armoline Keisre Herra 29. Aprillil, öhto kello pool ühheksa Peterburgist  wäljamale ärrareisinud ja 1. Mait hommiko  kello üks werend üksteistkümmend, kalli tetwisega sure Berlini raudtee howi sõitnud, kus Preisi kunningas Willem ja kunninglikud printsid temmal wasto olnud tedda terretamas. Mõrtsuka tööd ei tahha weel kadduda,  ehk kül walgus iggal pool suremaks läinud ja waimo pimmedus wähhenenud; agga sadan ei lasse keddagit kiusamata: üht kiusab ta sedda ja teist jälle teist kurja teggema; kes ennese ülle ei walwa, se langeb pea. Sedda kord on Peterburgis üks hirmus tö ärrateh- 156