et saksa wäed neile tullest õuni peawad wälja toma. Prantfufemaalt. Parisi tüllist» Kuida kuulda, nenda kirjutakse Parisist 15. Märtsil, tahhab Prantsuse wabbat rigi wallitsus  Wersaillest, ette tullewal näddalal omma söameeöte arro, Parist' linna ümber, 200 tuhhande  mehhe peale kokko korjata. Nüüd küssiwad  teised: Kas Preislane sedda peaks sallima,  et Prantsuse wägge senna ni paljo kokko kvggodakse; rahhoteggemise lipping ei lubba rohkem kui äO tuhhat meest seal olla. Tänna on Paris waggusi, tänna ei olle seal sedda wähhemadki tülli egga pahhandust ja linna maea wallitsus ja temma sobrad kulutawad kulutust ja lassewad mönne Garibaldi sullase ehk kedda Garibaldi mundres ulitsalt kätte sadakse,  kelle seas ka mönned politsei sullased arwatakse ollewad, mahha. Et jälle ueste mõnda kinni tabbatakse ja lukku tahha pannakse  , se ei olle kellegi wõeras assi. Kuida toud seal praego olla, sest ütlewad mönned halpead,  et praegune Parist luggu ei suggugi parrem olla, kuida se aastal 1792'olnud, waid arwawad sedda meel paljo pahhema ollewad;  siis olla ommetige igga süüdlane sanud üllekulatud  ja siis hukka mõistetud; agga nüüd arwata nad sedda- asjata aeawiteks, enne lillekülata  , waid kedda nad süüdlaseks arwawad, sedda ta bba takse kinni, ja kohhe on kohhW mõistetud: saab mahhalastud. Sesugggused päewad on praego uhke Parist müride wahhel. Seal kus wanna Napoleon kuldse troni peal istus ja raudse keppiga wallitses, seal wallitseb  nüüd uhkus ja üllemeleline torredus. Taplustest. Mässajad olla 40 tuhhande mehhega wälja tulnud ja wabbat rigi wallitsust otsego ärramurda tahtnud;  agga teine ei olle ka just magganud, waid ka omma wäggedega neile wasto läinud. Mehhiksed sanud taggasi peksetud,- kus paljo nende meestest tapluse platsi peale surnud mahhajänud.  Teisel päewal on nad warra hommiko  jälle wäljas olnud, ja seal läinud assi weel pahhem. Mässajate wäggedest sanud MM meest wangi wöetud, kelle seas ka kindral  Henrü olnud. Kindral Duwal olla mahha lastud» Shatilloni ja kindluse wahhel, mis mässajate käes, tewad sured-tükkid weel holega tööd; agga muial on waggune assi. Inglismaalt. Wanna Napoleon. Londonist kirjutakse: Otse kui Prantsuse wang Willemhöhes Berlinist, wahhepiddamata kõik headust ja murreliko holekandmist maitsnud, katsub ka Jnglisma kunningana wamil, prantsuse  pöggenejale Britti ma pea! kõik tehha, mis ühhe wangi ja pöggeneja meelt jahhutab ja süddant lössutab, mis ta ühhe langenud rigiwallitsejale ja omma endise seltsilisele ei woi keelda. Üht süddameliko armastust ei olle kül Ponaparte ja Inglise wallitsuse wahhele ialgi olnud, maid nende läbbi käimine olli ew nam ehk wähhem üks wäggisene ja melewastane.  Inglise kunningana käis Napoleoni Parisis watamas ja temmal wöeraspeul ning wöttis ka Napoleoni lahkeste wasto; agga se sündis kõik sellepärrast, et se teisite ei wöinud olla, agga mitte armastuse parrast. Selle järvele on ka prints Wales omma kunningliko emma kässo peale laupäwal, 13. Märtsil, Shislehursti wanna Napoleoni watama sõitnud,  et tedda palluda, ka kord Windsori wöeraspeule  tulla. Tänna, se on 15. Märtsil, odetakse tedda tullewad, agga ühhe wägga lühhikese  aea peale, kello kaks lubbanud sealt wälja soita ja kello wiiö jälle taggasi olla. Sedda ei usso kül kegi, et ta liig saggedaste sedda teed saab sõitma, olgo et pöggenenud keisri wamil aastade kaupa senna ellama jäeb, ehk et ta pea jälle Prantsuse male taggasi lähhäb. Põggenud keisre Napoleoni tullemine, olli jubba mitto tundi warrem arruto rahwa Windsori raudtee jama ette kokko kutsunud. Kunninglikud wöeraste toad olnud lahti ja nende hulk kes senna kokko koggonud, ei olle ka wäike olnud. Peale lord Südnei olnud ka Marshalli Kanroberti kaks last omma wanna  emmaga seal wasto. Marshalli poeal peo täis lillesi käes, mis ta wanna Napoleo*  nile walmis hoidnud. Nimmetud aeal, pissut enne kello kolme, tulnud ka Napoleon, ja kokko tulnud xahwas tedda sure römo öiskamisega  terretanud. Sealt olla ta kunningliko tõllaga lossi peale sõitnud; tõllast olla ta lahkeste rahwast ühhele ja teisele pole terreta- 126