olnud kõik rigi üllemad temmal wasto, tedda terretamas ja wastowötmas. Jggal pool, kust kunningas läbbi läinud ja kus ta ennast näidanud,  on rahwas tedda sure römo öiskamisega  terretanud. Brüsselist. Parist rahwas on üsna lausa päiwis, egga ei tea ennam, mis peawad häddaga ärrateggema; agga ommetige ei tahha  nad allawanduda ja armo palluda. Nälg ja pudus on iggapiddi suur ja kibbe, agga südda täis kurjust ja kättemaksmist. Sest ei õlle weel.kül, et Sakslased neid Parist müride  wahhel wangis piddawad, waid wanna Jummal tulleb kange külmaga ka nende kallale.  Et neil kibbe pu nälg ja kussagilt kaikakest  wötta ei olle, mis ahjo panna; stpärrast  raiutakse kõik lustaedade puud mahha ja toppitakse ahjo, kõik tehhakse laggedaks. Kange  külm olla nendega weel suremat nalja teinud.  Söawäed, .mis tännini wallide, kantside  ja patta reide peal olnud, neid aeanud kange külm sealt linna sisse, soja otsima; peale kue saea mehhe olla külm maggama pannud. Prantslane on otse nisamma õrn külma kartmas, nago prussakas, wi tedda wälja, kohhe on ta walmis. Üks Prantsuse seitung kidab, et nende sõawäed mitte selle pärrast ei olle taggasi tagganenud, et nad ennam ei tahhaks wasto panna egga waenlast taggasi lüa', waid sedda olla nad mönne weikese pudust  pärrast teinud. Uemad sõnnumed. Peterburgist, 2. Januaril. Sinati seitung  awwaldab üht kõige kõrgemalt kiunitud reihsradi heaks arwamist, et iggas kohto toas, Balti kubbermangudes, wenne kele seaduse ramat  seal ees - nöriks peab ollema, kus saksa kele ramat mitte wennekelega ühte ei käi. Berlinist, 30. Detsembril. Kuida kuulda,  on Saksama savikutel melewald Londoni konwerentsi peal käes, sedda tunnistada, et se wägga sowimise wäärt olla, üht kommissioni seäda, kes Parisi leppingo protokolli peawad läbbiwatama. Parisi peale laskmine lähhäb  muutmata eddasi. Kindral Troshü walmistab ennast tuggewaste selle wasto, et saksa wäggevest läbbi raiuda. Prantslaste ütlemise järrele, peab Parist rahwa toiduse kraam künni Paasto kuuni wasto löma. Kindral  Bourbaki ja Garibaldi on ommad mäed ühhendanud ja tahtwad Wogeseni peale minna.  Pissukesed taplused on Rougemontis ettetulnud. Berlinist, 31. Detsembril. Ühhe kunningliko  kässo peale peawad taggawarra wäed ruttust kokko nõutud sama. Ude wäggede järrel saatmine on jälle peale hakkanud. Krahw Bismarki wastuskirri krahw Beusti kirja peale, olla wägga sõbralik.  Rigiwallitsus  walmistab ennast hommiko polises Prantsusemaal ühhe sure otsuse andja tapluse wasto. Üht hommiko polist armeed kindrali  Manteuffeli al korjatakse kokko. Kindral  Manteuffel annab omma pohjaarmee üllemat  wallitsust kindral Göbeni kätte. Parist linna alla tehhakse ust pattareistd jure, kust pealt linnale parrem woiwad tuld anda. Parist  lin on mitmest kohhast pöllema lastud. Berlinist, 4. lanuaril. Kuida kuulda, tahtwad teised sõbralikud rigiwallitsused katsuda,  selle sure werrewallamisele otsa tehha. Preisi rigiwallitsus on walmis nende tingimistega,  mis jubba enne ette pannud, rahho teggemas. Berlinist, 5. Zanuaril. Parist kindluste ja pattareide pealt lastakse märatuma sure pommidega linna peale. Tunna eila katsusid Prantslased jälle mitmest kohhast Parisist wälja sanud agga nikohhe taggast lödud.  Wersaillest, 4. Zanuaril. LeMansi jures on Prantsuse wangide arro 20 tuhhande peale tõusnud ja wägga paljo söamona Sakslaste kätte janud. Wersaillest, 4. Zanuaril. Sakslaste kahjo nende päwade sees 24. künni 31. Detsembri  ku päwani, on 17? ohwitseri ja 3203 meest. Waenlase poolt peale 22 tuhhande ilma hawata mehhe waygi wöetud 72 lippo, 19 suurt-tükki ja peale tuhhande mona wankre kõige monaga Sakslaste kätte jänud. Parist peale laskmine lähhäd omma sodo* eddasi. Berlinist, 6. Zanuaril. Kõige saksa rahwale. Meie, Willem, Zummala armust 17