der! Läheks ikka läheks, aga ei lähe mitte. Küllap siin leitakse muidugi ..24" meest, kes ennast Eestlasteks tunnistaksiwad ja seltsi asutamiseks  alla kirjutaksiwad. Aga kahju! need on kõik enamast noored ja nõrgad nende mõte mõõdetud ja kinni kraabitud; nende kukrud  kõhnad ja istmed madalad, ning sellepärast  rahwa hulkas kerged j. n. e. Mis teha?! Aga suguwend! ..Saa agaraks, pea kindluste!"  Nenda räägib Läti seltsile önnesoowija telegramm. Nenda lõpetame ja selle pääle kinnitame endid seks korraks ka meie. Tallinnast. Kasulik nöuu. Mitu meest, n'agu mõni kooli - wanem ja möisaisand,  seisawad kõigest jöuust Aleksandre kooli wastu ja tahaksiwad selle asemele ühte põllutöö  kooli asutada. Seda ei wöi waleks ajada, et põllutöö kooli meie Eesti rahwale tarwis läheb, aga kasulikum ja tarwilikum on Aleksandre  kool, ja mis tarwilikum on, see sündigu enne. Kuidas nüüd aga kuuleme, olla Tallinna  maa möisnikude põllumeeste seltsil wiimase  koosolemisel selle üle läbirääkimist olnud, et esmalt ühte piimatallituse kooli asutada, kellel kahe aastane õpetus saaks olema ja õppijateks  nii häästi noori mehi kui tüdrukuid wastu wöetama. Et niisugune ettewötmine ometi suurt kulu tarwitab, siis jäänud kooli asutuse kindlaks tegemine lähema koosolemise pääle, mis Märtsi kuus peab olema. Politiika ringwaatus. Saksamaal arutawad seekord parlamentiö  kangeste oma riigi saadust. Saiwad isi Prantsuse käest patsu raha küll, aga nappus  kipub wist siiski kätte tulema. Mida suurem tulik, seda suurem minik. N'ad soowiwad,  et mana würst Bismark peaks kusagile  naela pää pihta korra koputada saama ehk siis läheks maksu saaduse rattad jälle pisut paremine.  Ka olla Saksamaale Austriamaalt tõsised sönumed saadud, et see mitte Inglasega ei saada nouu kokku lööma ja sõda hakkama. Auftriamaal hakkab sö'a hirmu tõeste wähenema. Ehk küll riigi kantsler graaf Andrassi söa tarwituste paale 60 miljoni guldenid (65 kop. gulden igapääwase  aru järele) nõuab ja ühte hulka wäge tahab söa tarwis walmis panna; siiski ei tähenda  see suuremat. Paramad ja magusamad inimesed on Wenelase rahu tingimistega rahul ja soowiwad, et Bosnia ja Hertsegowiina peaks Austria külge saama. Ja kui Serbiamaal  midagi mässamist peaks töusema, siis seda ka oma kätte kähmida. Kui palju sest toeks läheb, ei tea meie meel praegu taädustada,  aga Serbiamaal on üks jagu rahwast politiika  meestega ja aealehed wäga kangeste käärimas.  N'ad karjuwad, et Wenelane nen- dega sugugi õigust ei teha, kui mähe maad neile juure lubada. See saada, n'agu nende riigile, ütlemataks kahjuks olema, kui nende naaburisse suur ja tugew Bulgaaria riik asutatud saada. Würst Miilan pidada saama mahalükatud trooni paalt j. w. m. Serblased lootsiwad wist, et n'ad Eüroopa-Türgimaal, Jumal teab kui suureks  isandaks pidiwad saama. Aga näh! Kui Wene mitte appi 'poleks läinud, oleksiwad  isi täitsa Türgi jalgade all ja terwe aasta juba maa päält kadunud olnud. Säält tulewad ka meel niisugused sönumed, et 72 meest kes isikeskes mandunud, würst Miilan trooni päält mahalükata, surma mõistetud  saanud; aga würst isi teinud nende trahwi kergemaks ja mõistnud neid 10 aasta pääle wangi-töösse. Nenda need asjad on. Rumeenlased urawad omalt poolt nenda sama. Tüklasega on seekord lõpetud ja rahu tehtud, kuid Kreekamaa ajab oma karmad wiimsel aeal õieti kohewile. Sääl karjub rahwas riigi walitsusele hirmsaste pääle, et saagu mis saab, aga muidu meid ükski tähele ei pane, kui peame söariistad missis te kätte wötma,  siis üksi wöime Kreeka sugu alamad Türgimaalt  enda alla saada ja oma riigi radasi laiendada aga mitte muidu. Siiski arwamad  mõned ka meel, et ehk pitkamesi pidu paraneb. ..Lasi Wene ja Inglane karwupidi kokku minna, ehk saame siis alt käe ilma waewata  midagi oma näpu wahele ka!" Aga söa wastu walmistawad n'ad siiski kibedaste. Arwawad, et kui õige häda käes olla, siis 77