Sakala 17. Wiliandis, 28 Z! Aprilitm päewal 187 S. >!. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimeudaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht: Jumal Keisrit kaitse sa! Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Wiliandis: Hirmus sõnum; ilmad. Pärnust: Keisri Herra imeliku peastmise päewa pühitsemine; Pärnu jõgi. Pärnu maakonnast: Näitemäng ja rõõmu - awaldus. Tartust:  Laulupidu. Tallinnast: Ehmatus ja rõõm. Tallinnamaalt: Awalik õiendus. Riiast: Uus selts; Eesti Jumala-teenistus; J. von Sievers surnud. Peeterburgist: Keiserlik Käsukiri; ajalikud kindralkubernärid;  uus seaduse kord linnas. Moskwast: Wee uputus. Rostowist:  Mässamine. Wõeralt maalt. Türgimaalt: Epiiruse ranna kindlaks tegemine. Jda-Rumiiliast- Uus kubernär. Tirnowa  linnast: Prints v. Battenberg Bulgaaria uus würst. Egiptusest:  Nägelemine Khediwe ja parlamendi wahel. Kirja wastused. Lisaleht: Noorus rõõmus külwiaeg. Töine aruanne. 11. Nalja Mart ja Kalja Part. Walgus. Jumal Keisrit kaitse sa! võisel Ülestõusmise pühal käis jälle üks sõnum läbi maailma, mis nimelt Weneriigis kõikide auusa inimeste palged kahwatama ja ihud wärisema pani. Meie auustatud Keisri, meie armastatud Riigi-Isa wasta oli ennast äraneetud mõrtsuka käsi tõstnud ja Teda püstoliga mitmel korral lasknud. Aga wana Jumal elab weel, kes oma salwitud meest imelikul kombel on hoidnud, nii et kurjategijate nõu täitsa nurja läks ja meie armastatud Riigi-isa ilma wigastamata jäi. Oli see sõnum esi te kõiki ehmatusega täitnud, siis oli ommeti rõõm imeliku peastmise üle weel suurem, ning kõik linnad ja kohad, kuhu sõnum juba sellsamal päewal ulatas, ehitasiwad ennast lippude ja rõõmutuledega, ning rahwas woolas kirikutesse, Jumalat imeliku peastmise  eest tänama. Ei ole mitte wõimalik sõnu leida, kellega aga hirmsat tegu täieste tähendada wõiks. Äraneetud  põrgu sellid ei hoolinud ühtegi suurest pühast, ei hoolinud ühtegi kõrge salwitud mehe suurtest armutegudest,  kes pärisorjust meie riigist kautanud ja lõpmata  palju heategude ja priiustega oma riiki ülendanud,  nemad ei hoolinud ühtegi sellest, et seesama suur walitseja ka töiste. Slaawi rahwaste peaftjaks saanud ja mõne päewa eest tagasi alles jälle uue käsu wälja oli annud, et pääraha ära peaks kaduma ja kroonu maksudes ühtegi seisuste wahet enam olema kõigest sellest ei hoolinud sala mõrtsukate selts ühtegi. Meie keel on liig waene, seesuguse hirmsa teu jäledust tähendada.  Sellepärast tunneb meie süda ütlemata rõõmu imeliku peastmise pärast ja meie palwed tõusewad ikka uueste liigutud südamest Jumala poole: Jumal Keisrit kaitse sa! Töisel Ülestõusmise pühal, hommiku kella 9 ajal käiS Keiserlik Majesteet, nagu ikka, talwe pallei ligidal  jalutamas, kus Temale, kui ümber ühe maja nurga pööras, üks pealt näha 25 künni 30 aastane herra peenikeses riides wasta tuli, kellel kroonu müts tähega pääs oli, ja kui Keiserliku Majesteedi ligidale oli jõudnud,  oma pealiskuue taskust rewolweri wälja tõmbas ja Keiserliku Majesteeti laskis. Kõigekõrgem Majesteet pööras ennast aga äkitse kõrwale ja nii läks kuul maja fisse. Keiserlik Majesteet läks nüüd üle uulitsa töisele  poole teed, kus kurjategija weel kolm korda taga järele laskis, aga ilma et trehwanud oleks. Uks politsei  ametnik wõttis ruttu mõrtsuka kinni, kes tema peale sihtides, üht ligi tulnud inimest palgest kergeste haawas. Siis pööras ennast kurjategija weel Keiserliku  Majesteedi poole, et teda weel kord lasta. Aga nüüd tuli palju inimesi tema ümber. Keiserlik Majesteet  läks nüüd üle uulitsa tagasi, kus Ta oma tõlda astus. Kõik see sündis paari sekundi sees. Inimesed oleksiwad kurjategija lõhki kiskunud, kui mitte üks kõrge politsei ametnik neid tagasi ei oleks hoidnud ja mõrtsukat  linnapealiku walitsuse majasse tallitanud. Suure kiirusega lendas hirmsa teu sõnum läbi linna. Kella 11 ajal oliwad juba kõik uulitsad imeliku  peastmise rõõmu tunnistuseks lippudega ehitatud. Igast seisusest woolas rahwast kirikutesse, Jumalat tänama.  Niisama kogus rahwast talwe pallei ette igast seisusest kokw, kus üks hurraa töise järel läbi õhu kõlas ja Keisri laulu lauldi. Kella poole kahe ajal astus Keiserlik Majesteet Keiserliku Kõrguste Suurwürsti  Troonipärija ja Suurwürsti Nikolai Nikolaiewitshi  seltsis palkoni peale wälja ja teretas lahkeste rahwast, kes oma armastatud Keisrit ülesrääkimata waimustawalt hurraahüüdmisega teretasiwad. Kõik see suur plats talwepallei ees ja Admiraliteedi wahel oli inimest täis. Kella 3 ajal sõitis Keiserlik Majesteet läbi uulitsate, kus teda rahwas hõiskamisega igal pool teretas. Ohtu säras terwe linn rõõmutuledes ja suur inimeste hulk woolas läbi uulitsate. Kui mõrtsukas kinni oli wõetud, langes ta minestuse  olekusse, nii et teda inimeste abiga linnapealiku walitsuse majasse pidi kannetama. Siin tunnistafiwad tohtrid, et mõrtsukal korda oli läinud, kihwti sisse wõtta. Nüüd anti temale kihwtiwastalist rohtu sisse ja ta oksendas kihwti jälle wälja, nii et tema elu seeläbi  peastetud sai. Mõrtsukas ütles, et tema nimi Sokolew olla ja tema enne rahaministeeriumis olla teeninud. Pärast tuli aga wälja, et ta Aleksander Solowjew oli, kes Pihkwa kubermangus enne koolmeister  olnud ja wiimati kroonu mõisade ministeeriumis teeninud. Kurjategija oli pähkle koore sees kanget kihwti keele all hoidnud ja selle kihwti siis alla neelanud, kui teda kinni wõeti. Kihwt oli aga ära hinganud, muidu oleks mõrtsukas kohe ära pidanud surema. Kella 7 ajal õhtu oli ta juba nii toibunud, et klaas theewett wõis jua, mis temale pakuti. Jumal on meie auustatud Riigi-Isa kurjategija nõuu käest peastnud ja selle üle on meie rõõm ütlemata  suur. Terwest Eüroopaft ja kaugemalt, aga nimelt  igalt poolt Weneriigist woolab nüüd õnnesoowitusi Peeterburgi kokku, kes kõik sellest tunnistust annawad, kuidas iga auusa inimese südame Põhjas see palwe liigub  ja elab: Jumal Keisrit kaitse sa! Poliitika ringwaatus. Ka oma poliitika ringwaatust peame täna selle rõõmu-awaldusega alustama, mis ülesrääkimata kombel  terwet Wene riiki täidab, see on: selle rõõmuga, mis meie süda Keiserliku Majesteedi imelikust peastmisest tunneb. Terwe Weneriik on nagu liikumas,  sest igalt poolt woolab onnesoowituse kirju Peeterburgi linna kokku. Seal juures kõlawad Keiserliku  Majesteedi sõnad, mis Tema paar tundi peale kurjuse tegu talwepalleis kõrge riigiametnikudele rääkis,  läbi terme riigi ja tungiwad iga truui alama liigutatud südamesse, need sõnad: „Ma tänan Teid selle Minu wasta awaldatud truuuse awalduse eest ja kahetsen, et seda awaldust üks nii kurb juhtumine ilmsile kutsunud. Kolmat korda on Kõigekõrgema tahtmine olnud, Minu elu peasta. Selle elu eesmärk oli ja saab ikka edasi Meie kalli isamaa õnn olema. Weel kord tänan Teid kõigest'südamest." Nõnda rääkis  Keiserlik Majesteet paar tundi peale selle, kui Jumal tema kallist elu mõrtsuka käest peastnud oli, ning awaldas selle läbi, et Tema ülem eesmärk ikka ka edespidi Tema riigi ja alamate õnn saab olema. Saksamaal on praegu palju nägelemist uue tolli-maksude seaduse pärast, mis parlamendile kinnitamiseks  ette on pandud. Ühtlasi walmiStab ennast Saksa rahwas ka ühe rahupidule ette. Tänawu saab Saksamaa Keiser, kelle pildi meie hilja aja eest tagasi oma lugejate silmade ette seadsime, oma Kõrge abikaasaga  oma kuldseid pulmi pidama. Sellest pidust pidada ka mitmed wäljasmaa walitsejad osa wõtma, nagu nimelt Weneriigi ja Austria Keisrid, Itaalia ja Hispaania kuningad ja muud. Ka Austrias on praegu üks rahupidu poliitika  asjad natukeseks ajaks kõrwale lükanud. Seal pidasiwad Austria Keiser ja Tema Kõrge Abikaasa oma hõbe pulmi, kus nimelt kodumaa ajalehtedel mitu päewa pidude iludusest ja toredusest rääkida sai. Pidu alustas 21./9. Aprillil. Austria ja Türklase wahel on nüüd wiimakS ommeti ka lepingu-kaup Nowi-Basaari pärast malmis  tehtud. Selle lepingu järele saab Nowi-Basaari maakonnas Austria ja Türgi sõawäge segamine seisma. Kui meie nüüd ka Türgimaale waatame, siis leiame seal asjad õige kirjud olewat. Tärmin on käes, kus Wene sõawäed Berliini lepingu järele Jda- Rumiiliast ära peawad tulema, aga karta on, et siis üks hirmus tapmine Muhamedlaste ja Kristlaste wahel, ehk õigem: Türklaste ja Bulgaarialaste wahel alustab,  kes kõik rahuolekut jälle kardetawaks teeb. Türgi walitsusel ei saa mitte seda jõudu olema, Türklaste tapmisi ja riisumist keelata, ning Bulgaarialased on ennast juba selle peale ette walmistanud, et omi waenlasi  sõariistadega wasta wõiwad wõtta. Et Wene sõawäed siis seda tapmist rahuliselt pealt saaksiwad waatama, seda ei wõi sugugi uskuda. Kui wäeti Türklane hea korra ülespidamises on tunnistawad Arnautide wiimased rööwimise käigid kes Türgimaalt Serbia piiri sisse langesiwad, ning et neid ligi tuhat meest oli, Kurshumlje linna wahisoldatid  laiali pillasiwad ja siis riisusiwad, mis kätte saiwad. Serbia sõameeste ja nende wahel tõusis siis lahing, kus mõlemalt poolt mehi langes (räägitakse 40 meest üksi Serbialaste poolt), aga enne kui tarwiline  hulk sõamehi koos oli, oliwad Arnautid kõik ümberkaudsed kohad paljaks riisunud, majad ära põletanud  ja loomad ära wiinud. Serbia riigi walitsuS on nüüd ühe walju kirja Türgi walitsusele saatnud.