aeal mitte pahhem põlle olnud. MönneS küllas  nenda kirjutakse Lootringenist, kus mõtlema  ussulised seggamiste ellawad, sünniwad asjo, mis meie teadawas, enne weel põlle ette tulnud. Protestantlased watawad kaksipiddimötlikult  katoliiklaste peale ja katoliiklased on julged selle peale, et lähhema ettetullewa aeal, middagit saab sündima. Rahwa wihha ja waen ühhe teise wasto, on jubba monnes kohtas  ni awwalikuks sanud, et monned pürjermeistrid  rigiwallitsust pallunud, wägge senna sata, sest et kardawad, rahwast mässama minnewad. Ni pissut, kui meie muido selle poolt olleme nenda kirjutakse sealt et wäggiwaldust peaks prugitud sama, peame nüüd, kus asjad ni kirjud, ommetige sedda wägga sowima, et se sünniks ja söawäed saaksid  pantud rahho hoidma ja nimmelt sedda õlleks wägga sowida, et igga pahha nõule kohhe saaks ots peale tehtud, enne kui se saab juurduma ja laiale laggunema. Monned neist on Prantsusemale ennestele tenistust wötnud, agga maead ning naesed lastega weel siin; igga näddala on nad paar päiwi siin ja walletawad  teistele ette, et Prantslane jälle pea saab tullema ja lorrisewad, kes teab, mis kõik weel teistele ette, ja laotawad, nago teised Prantslased, omma kalkuni sabba laiale. Strafsbnrgist. Posti-kirjade kaddumisest.  Zubba mönni aeg taggasi, teggid Prantsuse seitungid suurt karra ja kaebtuft selle ülle, et posti-kirjad Parist ja Strassburgi wahhel  kaddumaks lähhewad ja lükkasid sedda süüd saksa posti ammetnikude kaela, need piddid nüüd nende arwates need pea kelmid ollema, kes sesuggust  pahhandust tewad; agga ennäh! nüüd on kelm käes, kes omma pahha tembuga õiged pudis süüdlaseks tehha ja se on üks noor 26- aastane Prantslane ja posti ammetnik, nimmega  Karl Shwallinger pärris sündinud Prantslane. Ei tea kuida nad selle jälge peale ollid sanud, et temma se hiir olli, kes tühje ramatuid ja rahha kirjast posti pealt kojo weddanud, egga neid senna põlle lasknud minna,  kuhhu adres woi pealkirri käskinud; kohhus  mõistnud sedda ausat meest, selle hea töö eest kolmeks aastaks wangi kannika otsa. Temma  ellokorterist põlle mitte rohkem egga wäh- hem, kui 9954 posti-kirja leitud; kui suur rahha summa olnud, mis ta vm ma tasko pistnud,  põlle weel mitte selgeste teada. Shweitfimaalt. Madriti hertsogina, Don Karlose abbikasa ello asse, olli tännini Shweitsimaal Bern, linna lähhedal; et agga nüüd wimasel aea! temma jurest seadus wastasliko  asja leitud, se on: söamona, mis ta omma abbikasale järre! sata tahtnud ja et Genf lin Karlistlaste söa-mona koggomise paigaks wallitsetud, kust sedda neile järrel saatmiseks kokko korjatakse; separrast olla rigi wallitsus temmale kässo kätte andnud, sealt walja kollida  ja sedda köwwaste ärrakeelnud, kohhegile Shweitsimaa piris ennesele ellokortert wötta. Nenda käib selle kassi, kes seädusliko ollemise wasto teeb, olgo ta surest woi maddalast suggust.  Austriamaalt. Õnnetusest raudtee peal. Pest linnast kirjutakse 24. Äprilil: ..Tänna on meie linna lähhedal krono raudtee peal suur õnnetus olnud, rattad hüppanud röbedest  wälja, ja kuida kuulda, on selabbi kuus waggoni ärrapurrustud, 21 innimest surmatud  ja 4V innimest ennam ehk wähhem hawatud  ja piggistud sanud. Nipea, kui need kurtvad  sönnumed sia ollid sanud, ruttas linna üllem tohtritega senna, õnnetumatele appi; ka muialt on liggimese armastajad innimesed, ni kohhe ja õige ruttust appi ruttanud." Jtaliamaalt. Wannast paawstist. Kuida se meil tuttaw, on wanna paawst omma terwise polest häddine on jo ka jubba wanna ja ellatand seal ei woi siis immeks panna, kui kord siit ja kord sealt haige, ning ihho rarnmo  nõdraks janud. Monned Prantslased olla siis ettewötnud ja pühha issa watama läinud, ta olla neid ka omma jure ja juttule lasknud, agga se olla tedda wagga nödrastanud, et nendega  jutto ajanud. Sest sadik, kui ta haigeks olli janud, ei pea ta paljo leentoli pealt üllestöusma,  waid allati seal istuma ja sealt omma kat suu-andmiseks wälja sirrutama;  nödrastus  woi minnestus olla sel päewal mitto korda ta peale tulnud. Jtaliamaa kunningaS Wiktor  Emanuel, on 25. Aprilil Neaple linna 158