wälja möttelnud ja ettewötnud, hoida ta m ennese teada üksi, et kegi ta kunstist ei pea arro sama. —Ma ütlen, kui meie mannad issad ja issa issad sedda peaks näggema, siis nad lööks kahte kätte kokko ja ütleks: se on pärris manna sarwiline issi, kes seal sõidab, innimene on seks liig nödder ja rummal ja ommetige lähhäb kõik mõistuse tujul ehk rattal  eddasi. Ni pikka sammudega lahmad asjad  mailmas eddasi ja rahwa tarkus kaswab kui hein-putked heina ma peal; peaks agga torredus seal jures wähhenema ja armastus kõik Ühhes koos piddama. Kes nüüd manna issa - issa teed tahhab käia, se ei mvi eddasi sada, maid peab kui kammitsas kanna teistest mahha jäema. Eddasi wennad, eddasi, muido meie ennam läbbi ei sa! ' — Kelmid lõksus. Se köllin otti politseile  körwo tulnud, otse kui õlleks seal ja seal ühhes maeas wals pabberrahhade kauba pessa. Politsei ei wiitnud ka kaua aega, maid panni ommad pünused üttes, et kelmid lökso lähhäksid. Se maea, kus nende pessa piddi ollema, otti Wassilli-Ostrowis, kuendamas  linies, üks trahter. Senna tulnud ka kaks meest, agga panknodide assemel kandnud nad seitungi pabberid, mis panknodi suruselt just kokko mässitud ja et neil se kord pissut pahha haiso ninnasse tulnud, olla nad kohhe toast wälja pühkinud: potte agga kuigi kaugele  sanud, wöetud kinni. Parrast leitud, et möllemad wägga pahhad lomad olla, kes kaunis sure warguse asjus ka süüdlased olnud ja mitto kuud mangi trahwi wälja piddanud. Moskwast. Õnnetusest. Ni hästi Moskwa seitung, kui ..Wenne mailm" könnelewad  möllemad ühhest wägga surest õnnetusest;  mis Hersoni kubbermangus, Nikolajewis olnud. Sealatses laewade ehhituse platsis olla üks auro-laew ehhitud, mis ni kaugel malmis olnud, et wöinud mette lastud sada. Ehhituse plats olnud linna kohhal ülle jõe kaldal. Nimmetud päewal, mil laew piddand mette jooksma, 30. Nowembril judba warra hommiko langenud märato rahwas  senna kokko ja ehk sel päewal kül 8 kradi külma olnud ja malli põhja tuul puhhunud, ei olle kegi sest holinud, maid igga üks taht- nud nahhs, kuida laew alla lähhäb. Et jõe jeä liig nödder olnud, sepärrast tehtud lavadest  maddemed ülle, kust innimesed kartuseta wöinud ülle minna. Peale selle, kui laew olla wette jooksnud, mis kõik wägga kennaste läinud, olla rahwas, kedda walli külm tuul läbbi puhhunud, sures summas kojo pole pannud  jooksma. Ühhes lahtises kohtas, kust auro laew olli läbbi läinud, olla unnustud sedda hädda silda ahhelatega kinni siddumast, olla rahwa raskuse parrast ärra waonud ja kõik se arroto rahwas, mis seal peal olnud, neid olnud mitto sadda kukkunud jõkke, kellest monned ojudes püüdnud wälja sada, agga teised kaddunud kohhe, kui tinna tuhka. Sure hädda kissendamise ja appi hüüdmise peale ruttanud kahhe seal seiswa auro laewade madrused omma padidega appi ja on lühhikese  aeaga liggi 150 innimest wee surmast peästnud; agga peale 20 olla ärrauppunud. Teisel päewal olla wee! mitto neist, kedda weest olli wäljatömmatud, ärrasurnud. Suur õnnetus,  mis holetuse läbbi sündinud! Wõeralt maalt. Saksamaalt. Ette kulutus. Enne wannal aeal, kus weel pühha kirja ei olnud, pliid prohwedid ja Zummala mehhed, kes asjo, mis piddid tullema, ette kulutasid ja nüüd meie aeal tahhab wanna, Prantsuse troni pealt mahha kukkunud keiser Napoleon lil. prohwetide  kombel ettekulutada, et temma kue ku parrast jälle Parisi linna, sisse sõidab ja Prantsuse  troni peale istub. Eks olle prohwet seal, kes issiennesest suri asjo teab ettekulutada? Ta olla nimmelt ühhe ammetnikuga juttus olnud ja sellele omma süddame pealt kõik wälja puistanud, mis seal olnud. Ühtlase olla ta ka jutlustanud, kuidas luggu olnud, kui ta Willemhöhest arraminnes Belgiamaalt läbbi läinud ja need jonnumed ta kätte tulnud,  et mässamine Parisis peale hakkanud, on temma liggi sõitjad tale öölnud, et ta kahhe ku pärrast jälle Parisis saab ollema. Sest aeast sadik on agga jubba kolm werend aastat  ehk 9 kuud möda läinud ja wanna Napoleon  istub alles ikka Inglismaal; ikka lük- 13