kulelikud sn ff 4)!Pxeist modüft järmleFuretükki wäggesid suren.dada; 5) Et all-ati rohkeste püssi rohto ja muud söamöna walmis seisab; 6) Nipaljo nekrutist' palgata/ kui agga ial wöimalik; 7) Et jalla ja hobbuse wäed seitse ja suretükki mehhed kümme aastat teniOad ; 8) Soldatite pensionirimisest, kes 2l aastat teninud ja kui paljo siis kui 24 aastat temnud. - kirjutakse 10. Zänuaril kuida asjad konwerentsi peal eddasi läinud ja mis nou nad piddanud. Kõik sadikud olla nenda järgemöda: Türgi, Wenne, Saksama, Austria ja Jtalia, kui ühhest suust tunnistanud, et se nende rigi wallitsuste sowimine olla, et TürM male rahho jäeks ja se olla ka protokolli ütles  pandud. Protokol on jo se tunnistus, mis asjad läbbi rägitud ja kuidas se janud; sest wöiwad parrast weel nähha, kuida leppitust  tehtud. Januaril. Suur kulus Inglise seitung  .Mmes" ütleb kuulnud ollewad, et krähw WZmark keiserina Eugema läbbi wanna Napoteoni  käest kirjad sanud, kus ta lubbab nende rahho teggemiste tingimistega, mis Saksama ettepannud, täielikult rahhul olla. SesaMma seitung teab eddasi könneleda, et se Znglisma rigiwattitsusele wägga wastomeelt olnud, et Saksamaa näitab tahtwad Prantsuse keisre riki jälle jastale awwitada ja arwab sedda sest teadwad, et Bismark Napoleoni kirsad  wastöwötnud. Uemad sönnumed. Pontarlierist, 2'!. Januaril. Prantsuse soawaggedel Olnud 18. 19. ja W. Zan. Sakslastega  werrine taplus. Sakslased wötnud nende kaest ärra 2 lippo ja 19 suurt- tükki ja wangi on wöetud 2 kindrali ja liggi 15 tuhhat meest; ka mitto sadda mona waukert janud nende kätte. Sakslaste kahjo arwatakse umbes 699 meest ollewad, mis surnud ja hawatud.  Londonist, 23. Januaril. WWre ei tahha issi Annna, egga ka üht asftmiko Lowdoni  kouwerentsi pealisata. kirjutakse:  Ct ruttem toiduse krami Parist' sada. on- Nl.-pea kui söariistade rahhs kmnitud nud, telegrahwide läbbi raudteede WalZitsustels kask autud, Äge ruttust raudteesid ärmparmm dNda, et se agga Mattuks aega wottM/ sest'et matena! kaugelt jure murretseda, andwad saksa wäed, ui paljo kui wöimalik, neile mona^ Ber linist, 23. Januaril. Ei la olli Lom doni konwerents koos; agga Prantsuse poolt ei olnud kegi seal. Di jon on ilma wasto panne Mata Sakslaste kätte läinud. GMbaldi  on omma wäggedega Makoni taggasi läinud. Boutbaki on surnud. jommiks  polise Prantsuse ma söaplatside söariistade  rahho polest on praego nöupiddamised käes. Kuida kuulda, on Rumääi wüW Kart omma maad mahhajatnud ja ärraläinüd. Po se n i st, 23. Januaril. Praego' on käsk antud, seifawaid söamehhi soa platsi WM et rüggemendid söariistade rahho aeäl Me täidetud  sawad.: " Brüsselist, 23. Januaril. Sia tulnud söttttümite järrele tahtwaö 7i> tuhhat inmmiH Paristst wäljaminnU Mitmes linnades/ on kohtud selle wasto seisnud, GambeM käskusid nurkate peäle ülles lüa. Hamburgist, 24. Januaril. Senati kohhus olla käskinud, st sest päwast sadik kirriko  palwe sees, ka Saksa Keisre eest peab pallutud sama, mis ka selsammal päwal hakkatud.  Mersaillest, 24. Januaril. Keiser Wil- lem on omma sure abbikasale telegrahwi läbbi .teada andnud, et wimaste lahhingite parrast 89 tuhhat meest waenlase wägge ülle -piri Shweltsi male läinud ja et kõik Parist ümbert  kindlused saksä wäggede käes, selle eest peab kindluse Wiktoria pealt lastud sama. Londonist, 25. Zanuaril. Kuida kuulda,  tahtwad Sakslased, kui Prantsuse hädda wallitsus wöimust omma kätte tahhab wötta, Inglise-, Wenne- ja Austria Wallitsuse lubbaga,  üht aealist wallitsust Prantsuse male seäda.  Parisist, 25. Januaril. Rigiwallitsus on Parist pürjerkarded tenistusest koeo !ub- banud. Kiewist, 26. Zanuaril. Detsembri ku 8. päwast sadik olla sea! allalised lumme tuisud,  mis ei!a m kange olnud, et selle sarnM 43