surmanud ühe madruse ära ja haawanud ka kommandööri, tüürimehe ja madruse» Pärast ulewaatamist läinud majesteet auujärje  pärijaga Peetre sadamasse ja säält torpeedode  walmistamise paika, kus majesteet isiäranis  ühte Japaneeseri sugust töömeest tähele  pannud. Ta küsinud, kuida üks Japaneeser  Wene teenistusse tulnud, ja see annud ühe niisuguse mõnusa ja selge wastuse Wene keeles, et majesteet temale ütelnud: „Sa oled üks tubli pois, et Sa nii hääste Wene keelt rääkima oled õppinud!" Odessast. Õnnetus laewa pääl. 31. Juulil kellu 12Vs pärast lõunat läks Odessast wäike söa laen? ..Suulina" Nikolajevi  kus teda k. k. Konstantiin Nikolajewitsh pidi üle waatama. Tee pääl laks aga auru katel nii suure jöuuga lõhki, et kõik inimesed ära surmas, mis aga laewa paal oliwad. Kaks ainumast päasestwad eluga. Õnnetumate  seltsis sai ka kuulus leitenant Rastestwenski  surma, kes minema aasta nii agaraste  Suulina sadamas Türgi söa laewadele torpeedos: alla panna katsus ja selle wapra töö eest George suuristi 4. klassist sai. Kahju niisuguse wapra mehest! KLiewist. Jsienese põletamisest. Kiiew'i kubermangu Beljaök'i maakonna mees, nimega Shmurlo, olla haäks arwanud, siit maailmast nenda ära reisida: Ohtu, kui teised  magama heitnud, lipsatanud ta kodust wälja, korjanud ühte kartuhwli auku suure lasu hagu kokku, süütanud põlema ja heitnud siis isi pääle ning jäänud sinna künni surnuks põlenud, ehk küll auk mitte kahte arssinatki sügaw 'pole olnud ja wälja küllalt tulla oleks wöinud. Shmurlo olnud poismees, 25 aastat  wana, waene laps ja üks wäga õiglane inimenne. Kõik oma waba aea tarwitanud ta waimuliku raamatude lugemise pääle; aga isiäranis armastanud ta niisuguste pühade meeste elukulgudest lugeda, kes kannatamise surma surnut. Ta rääkinud sagedaste ühe maga mehe elust, keda kurjaist maimudest waewatud,  ja kui muidu pääsemist 'pole olnud, põletanud ta isiennast ühe wanakese nöuu järele  ära, kus juures kurjad maimud kõik uludes  metsa jooksnud ja mehe hing üles taewasse  lendanud. Wöib olla, et seesugused mõtted ka Shmurlot nii hirmsat otsa enesele tegema sundisiwad. Nifhni Nowgoroodist. Laadast. Sääl peetakse igal suwel Wene riigi kõige suurem kauba laat ära. Tänawu aasta peab saa! kauba ajamisega wäga hää lugu olema. Esimeste Augusti kuu pääwade sees oodati sinna ka keiserliku sugukonna liikmeid. Nimelt  pidiwad tulema k. k. poead, auujärje pärija, suurwürstid Sergei ja Paawel, keisre wenna Konstantini poead Wjatshslaw ja Konstantiin, ja ka endine Ameerika president Graat. Kui need mehed sääl on, siis pidada ka kuulsa Wene maa päästja Miinini mälestuse  sammas uuendatud saama. Nikolajewift. Suur torm. Musta mere kaldal Nikolajew'i linnas olla 21. Juulil nii kange torm möllanud, kelle sarnast sääl iial enne ükski ei arwa mäletawad olewat. Torm peksnud põllu- ja aia - wiljad, üksikud puud ja kõik, mis ette juhtunud, täitsa puruks.  16 suurt maea saanud põhjani ära lõhutud ja palju teisi wigastatud j. n. e. Pääle seda olnud töuuswesi weel nii suur, et kõik linna uulitsad ja mere äärsed maad n'agu laenetaw meri wälja paistnud. Kui suurt kahju torm üleüldse teinud, ei ole weel õieti tääda. Pisuke ei wöinud see küll mitte olla, sest see mees ei mõista ju sugugi nalja. Temal  on ikka tõsi taga. Wõõralt maalt. Saksa maalt. Keiser Willem elab Teplitse  linnas ja pruugib terwise wet. Tema termis paraneb paäw paamalt jõude, ja nüüd wõib ta juba ka wööra maa saadikuid wastu wötta. Hilja aea eest käis teda sääl ka Austria  keiser Prants Joosep waatamas ja terwitamas.  Esimene keisre Willema laskja Höödel sai 4. Augustil ära tapetud. Tema tapmine wõi hukkamine sündis hommiku wara mangi maea hoowi paal. Teisi inimesi ei lastud ligi, kuid üksi ligi 50 ülemat kohtu ametnikkusid ja muid, waatasiwad päält. Kui kurjategijale tema surma nuhtluse kiri ette loetud,  hüüdnud ta ..brawoo" ja ütelnud et waimuliku  meeste abi t'al tarwis ei olla ja as- 276