tuttawad ja arusaavamad on, niihästi keele kui näo poolest. Ka wõeraste küsimeste peale on nemad selgeste ja öiete mallanud, nenda, et igaüks omas südames röömu tunnud ja on pidanud ennast rõõmustama, et need waesed ja õnnetumad loomad, kes ilma kooli öppetuseta  maimu pimmeduse sisse, kõige oma elu aeg oleks pidand jääma, nüüd aga nii hästi Jumala tundmises kui ka muus tarkuses nii kaugele olid saanud. Kui seda õige järel mõeldakse ja ära talutakse, siis peab kül see maga palaw soowimine südames tõusma, et lätti rahwal pea see aeg tuleks, et nad äratunnewad,  et mitte ükspäinis neil 24 tummal  öppetust tarwis pole, maid et kõik tummad,  mis meie rahwa kestes on, öppetust saaksid  ja selle pärast rohkem tummade koolisi tarwis  oleks, mis neile igawese elu peale ärarääkimata  suurt õnnistust saadaks. Seepärast suur tänu, jah, wäga suur tänu ja auu kõige nende meestele, kes selle ülewäga tulusa asja edasi saatmise poolest, kat adra külge on pannud  ja waewa mitte raskeks pannud, ega kulu suureks piddanud. Tasugo Jumal seda neile rohkeste selle röömu läbi, mis nad laste õppimise  juures näinud. Bauskest. Raske rahe sadu. Seitung  ..Mahj. weesis" kõneleb, et laupääwal 24. Mail, sääl kaunis laialt, wäga raske rahe sadu läbi läinud, mis sääl ka wäga suurt kahjo teinud. Rahe terad olnud kana muna suurused. Peeterburgist. Pühade wähendusest.  Riigiwalitsus on, kuida Mõskma seitung  sest teab kõneleda, nõuks wötnud, pühasid  wähendada ja asja riigi seespoolise ministeriumi  juure säätud komissioni hooleks andnud  järel kaluda ja nenda saada, et see rahwa  kasuks on ja nende hulkumine ja mis sellega  ühentatud, lõppeks. Komissionil olla nõu ka teiste säadmiste körwas sääduse raamatus  Xl. jaus 1046 peatük, mis aastal 1857 wälja antud, nenda muuta, et aasta ära jagamise juures, töö aeg ja pühad paamad,  nenda jagatud saamad, et kui jumalateenistus  peetud, keeldud ei ole, tarwiliste töödega  oma aega äraprukida.— See ei ole aga mitte pühapääwadest ja suurest pühist räägitud,  waid nende usu järele olewaist teistest pühadest. Metsade istutamisest. Metsad sulamad aasta aastalt ikka enam kokku ja see näitaks seda, et tulema! pölwel suur metsa puudus saab kätte tulema, et wiimaks seda mahemadki tarwis puud wotta pole. Seda ette ära nähes, on riigi walitsus nõuks wötnud,  puude istutamise läbi metsast laiendada ja selle töö tarbeks tahab tema Mennoniteni mehi, kes üleüldse wäeteenistuse kohuse al seisawad,  aga teenistuse ei pea kõlbama, üht töömeeste koori teha, kes ühe metsa istutamise ja kaswatamisega tuttawa mehe walitsuse ja juhatuse alla antakse, ja siis uudes Wenemaal,  kroonu maade peale peawad puid istutama.  Kuida Mõskma seitung kõneleda teab, on riigi domaini ministeriumi poolest üks metsa kaswatamise tööga tuttaw mees, tarwitawa käskude ja woliga, kuida ta kõik woib teha ja sääda, Odessa linna saadetud, kust siis jälle edasi peab minema. Kasarmute ehitamisest. Kauba seitung  ütleb seda selgeste täädwad, et üks mees' üht asja kasarmute ehitamise poolest waljaarwanud  ja seda oma armumist nüüd riigi walitsuse kätte läbi waadata andnud; tema tahta üht aksini seltsi asutada, kes kafarmid saamad ehitama. Seda, kuida see tänini pruugiks  olnud, et kasarmud suured ja müratumad  majad on, ei arwa tema mitte hea ja tulusa olewad, waid tema arwates olla see paljo parem, kui selle tarbeks pisukesed majad  ehitatud saamad, ja see terwisele wäga kasulik olla, kui iga majal oma roht-aed ümber  maja olla. Tema arwates olla, kui kroonu kasarmute ehitust aksini seltsi kätte annab, kroonul mitte kahjo, waid kasu, sest et ta nende järelwaatamise ja walitsemise ametist lahti saab, ning kui aega üle jääb, selle üle walwada, et selts majad heas korras peab. Penfast. Tulekahjudest. Säält kirjutakse,  et saal kubermangus Mai kuus üleüldse  64 tulekahju olnud, nende seas üks, kus terwe küla ärapõlenud, kus kõik kahjo, mis tuli teinud ühtekokku 156,666 rubla suur arwatakse.  Nii paljo, kui tänini järelkulamises 205