kuHtöbbi kukrus ja HMgemCta hiir«i!ja wäljal,.  waesus watab.iggsst haknast -wälja; igga peab,- W tal--pudust, ei pea katte tMema, smmaö-Mllituses eddenema. Otse yendasamma lähhäb ka meie sure rigi Hallituses  assi ikka eddasi. Kulda Kroonstadti seitung juttustab, on Wennerigi föalaewade arru, mydaläinud tB?Z aastal, ka omma jaggu kossunud. Kõige esmalt mmmetab. Üllemal nimmetud - seitung faks. keiserliko - jaht laewa wDershawa" ja ..Lswadia," mis mödaläipud aastal  taieste walmis sanud ja ka merre söids polest järrel katsutud sanud. Mollemad praego nimmetud laewad on Wennemaal, wenne materialist  walmis tehtud ja Peterburgis. ja Kolpinus  tehtud massinad sees. Parris söalaewo on Popowka «.Nowgorod" üsna walmis sanud  ja merre peale sadetud ja kahhs torniga somus laew l," mis judba aastal "5872 ehhituse platsist wette lasti, aggatemma kallal weel-IIB7Z holega tööd tehti. Saab se ükskord üsna walmis, siis on se, seköige surem ja kardetawam  ssmus laew, mis ial merre peal enne on olnud. Kaks on möda läinud aasta! ehhituse  platsist wette jooksnud ja neM on somuskorwet  laew ..kindraladmiral" kue suretükkiga  ja rattastega aurowregat laew ~O!aw". Käes ehhitada on praego teine Popowka ..Wiitseadmira!  Popow" jasomus korwet laew ..Hertsog  Gdinburg" kue sure tükkiga ja nendasammoti  ka snretükki padid ..Nerpa" ja ..Siwutsh" ja parklaewad..Jersh" ja ..Karassi". Mimaks kirjutakse weel, et peale nende praego nimmetud ude laewade monned wannad parrandud sanud. Plotskist. Kpl id e st. Kulda üks wenne seitung könneleb, on sealt kubbermango kolide dlrektoriuml polest senna kubbermango wiis Ewangeliumi Lutteruse ussu elMentar kollassutud,  neist on nelli Lipno maakonda ja üks Serpetsi maakonda assutud. Kolk need wils koli on rahwa omma kullu peale assutud ja jäwad ka nende omma üllespiddada. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Printsi reisist. ÜkS Saksamaa seitung könneleb, et prints Prid- eWtullewal suwwel. üht. kaunis pitka> reisi tahsa ettewötta-- mis kõige wähhen»aD  poy.l-teist aastat arwatakse aega wötwad, enne kui jälle taggasisaab. Nöu ja tahtmine olla nenda: printsi reis hakkab Wennemaalt peale ja lähhäb Siberist läM, kust ta siis ühhe Wennemaa aurolaewaga Hinamaale ja Zapani lähhäh,, ja sealt jätte ühhe Preisi laewaga  ülle merre, Pöhja-Amerikamaale tahhab minna ja sealt ühhendud rikidest pörab ta jälle koju taggasi; . arwatakse et ta ettetullewal  Julll om ma reisi peale saab minnema. DaslPgM. Koh t o otsu s. Kulmeri piiskop v. .y. Marwitz on, kuida Danzigi sei- Lupg käöso wasto pannemise parrast,  mis jubbamitto korda ettetulnud, trahwi olla mõistetud, -7-. peab 24W taalert trahwi maksma, ehk kui sedda ei tahha, siis !6 kuud Vangi Meas lukku ja riwi tagga istuma. NAstriamsalt. Pst hha issa kirri. Wini linnast kirjutakse, et wanna pühha issa 5. selle kuu päewal omma piiskopidele kirjutanud  ja neid kinnitanud ja käskinud, mitte kässo alla heita, mis ussu asjade põiest rigi- Wallitsuse polest ial peaks antama ehk kästama.  Äustria piiskopid olla kõik kutsutud Rausheri  jure konwerentsi peale, mis seal peab pe- Lud sama.— (Pahha kül, kui issa lapsi kassid  wastased olla, egga kässo alla heita. Red.) Ho kandimaalt. Sö a tüllist. Hollandi  rigiwallitsus on 22. Webruaril Buitenzorgist  telegrammi sanud, kus sees teatakse, et nende assi sedda korda wanna talla pea! seista. Hollandi laagres ja Kratonsi linna ümber, olla rahho ja waggune assi; need Atshiinlased, kes Hollandi tenistuses, olla mõnned  omma rahwa nõusse heitnud, agga nüüd jälle taggasi tulnud ja armo pallunud. Hollandi  poolt tehhatse tubliste Lööd kindluste kallal, mis Kratoni jures. Kolm laewa olla mitme sugguste kulutustega öhto ja põhja pole randa läkkitatud. HLspaniaMaalt. Wannad asjad. Rigi wallitsus on. põhja poolt sönnumid sanud,  et tnarshal Serrano jubba kaks päewa 95