Perno Postimees ehk Näddalileht M 26 li! 76 2Oues I Pernus, reede 35. Juunil.^ aasta. Perttv Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud pääwal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pernus L rubla 3O kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register: Melanesia saarlaste missioui tööst. Omalt maalt: Pernumaalt: Jubeli pidu. Liiwimaalt: Tormist.  Riast: Kooli asjust. Türgi asjust. Eestimaalt: Tulekahjust. Peeterburgist: Keiserliku wamili sönumed.  Wäljarändajatest. Uue 25 rublase paberrahade moodus. Suremisest wene söawägede seas. Priluki külast: Hul hunt. Wöeralt maalt: Berlinist: Telegramm Türgimaalt. Wormsist: Wee upputusest.  Austriamaalt:  Ministrite tapmisest. Türgimaalt: Segadustest ja tülidest. Kiriku sönumed. Telimise teadaandmine. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" poole aasta peale, see on 1. Juulist kuni 31. Deetsembri kuu pääwani pidada tahtwad  tääda, et tema hind poole aasta peate on: postirahaga 1 rubla ja ilma postirahata  65 kop. Telimesi palutakse wara Lehe wäljaandja. Melanesia saarlaste missioni tööst. See nimi Melanesia tähendab musta saarte maad ja selle nime peale käiwad mitto saarestiku  ja see nimi on sest tulnud, sest et sääl musta karwa inimesed elawad, keda Papuaks kutsutakse. Need saared hakkawad Ue-Guinea saarest peale, mis ise Ue-Hollandimaalt wastu põhja seisab ja säält käib neid suur joon wasto keskhomikut. Nende nimed on: Ue- Guinea saar, Admirali saared, Uue Britti saarestik, Salomoni saared ehk Uue-Georgia, Luisiadi-, Santa-kruus ehk Sarlotti saared, Alandlikude saared, Uue-Kaledonia ja Kuuse saar. Tahame nüüd esmalt tähelepannu, nende saarde suurust, rahwa paksust ja mis sääl meel muud tähelpanemise waart asja leiame. Uus Guinea saar on ruut-penikoormat suur, see on: hea tük Prantsusemaast suurem. Ma on enamiste tundmata, mõned ranna kohad  on aga läbi käidud ja seepärast siis ka tuttawad; kaugemale ehk sügawamasse maa sisse ei ole kellegi wöera inimese jalg saanud; sääl on põline mets ja kõrged mäed. Põhja poolised rannad on järsud ning kaljused ja seepärast laewadele wäga kardetawad; lõuna poolises randas on jälle palju liiwa rühkasi ja jugasid, et senna raske ja waewaline laewaga  ligi saada. Kõik metsa puud ning wösandikud  kaswawad sääl wäga jöudsaste; aga