oma nuhtlust weel suurendada, haigust ja surma  laiale lautada. Wõõralt maalt. Shweitfi maa üle kaebawad teised maad, et tema kõik teiste maadest wälja tõugatud demokraatiast  oma pesasse wötta. Genfi linn olla päris demokraatlaste ja internatsionaalide pea pesa. Prantsuse maalt. Mis tahad inimeste nõrkusega teha! On see meie waeste loomadele  juba korra loodusest kingitud, ei wöi sinna wastu palju parata. Aga peaks see wiga ennast  siis ometige saält eemal hoidma, kus just üks inimene teiste käest kõrgeks töstwaid auu ja usalduse tunnistusi wastu wöttab, et ometige  just sell korral mitte „Aadami lange tõbi" meile meele pahanduseks ette toodud saaks. Nagu praegust Pariisis waese Gambettaga lugu olnud. Weel pole rahwa huraa öiskamised, mis ta oma ringreisi päält, südame kinnituseks kaasa tõi, missist ta körwust ära kõlanud, kui ta tükkikese pidi ära tegema, mis mõnda naerma,  mõnda tõsisemad meest pahandama aeab. Säal on ta mõnus mees parlamendi waidlemistes  riigi seestpoolise asjade talitaja minister  Turtuuga tülisse läinud. See on ühte kohta tema kõnedest paha poole pöörnud, mis pärast Gambetta teda..walelikuks" nimetanud. Ja selle sõna ..waleliku" pärast läinud suured  mehed pistolide peale wälja. 35 sammu pealt lastud üks pauk, aga mõlemad laskjad jäänud terweks. Gambetta on ühe silmaga ja Furtuu lühikese nägemisega. Selle kohta üttelnud üks nalja Mart: Oleks aga siiski juhtuda wöinud, et ühe silmaga lühikese waatmisega  meest, wöi lühikese waatamisega ühe silmalist trehwanud oleks. Tõsisemad mehed  aga ütlewad: Mis peawad nüüd siis studentid,  kellele pistoli peale wälja minek keeldud  on, tegema, kui riigi walitsuse liikmed seda isi awalikult ees teewad?! Hispaania maal wöetud ühes linnas, üks selts kinni, kelle liikmed selle peale ära wannutud,  et wabatriiki walitsema peawad aitama. Balkaani pool saare peal lähäks asjad ikka juba enam rahu poole, aga tulewad ka ikka jälle takkistused ette, mis neid jälle peatawad.  Seal ei taha nüüd Kreeklane Sultani  pakkumiste ja kauplemisega rahul olla, waid pärib aga Bärliini kongressi punktide täitmist. See pärimine paneb ju jälle mõtlema  ja rehkendama. Kõik teised asjad seal ka muidugi ikka alles pooleli, kui üksinda see nõu on nüüd kõigil kindel, et Bärliini rahulepingu  punktid peawad täidetud saama. Afghanistaanist. Kuidas uuemad sönumed  juba kuulutanud, on seal Alimusjidis juba föea kära lahti läinud. Aga see kära ei pea Bärliinis ega muial mingisugust hirmu tegema. Peab arwatama, et sõda üksinda Inglase ja Afghaanlase wahele jääda ja teiste maadesse ennast ei saa kaugemale lautama. Eks Wenelane aga pidada ikka oma piiri kindluste peale Aasia maal waatama, et neid keegi kõikuma paneks, ega nendele tulewikuks kartusi kaswataks. Hiina maalt. Kümne aasta eest tagasi wöttis Wene walitsus, Pekingi walitsuse lubaga,  ..Kuldsha", ühe Hiina maa jauskonna, oma walitsuse alla, selle pärast et selle maa tülikas rahwas tema maa piiri aärtsid elanikust  rahutumaks tegiwad. Nüüd aga, kus Hiinlased Kuldshas juba enam jõudu hakkanud  saama, asjad seal parema korra peal pärib  Hiina maa seda maa tükki oma walitsuse alla tagasi. Seda tema tahtmist täita, pole aga Wenelasel mitte kerge asi. On ta ometige  kümne aasta sees mittu miljoni rublasid selle maa peale ära kulutanud. Aga teiseks tahaks  ta ka kauplemise pärast, mis Hiina maaga üsna hästi korda lähäb, üle 13 miljoni  seista ka kõige sandimal aeal selles talituses,  mitte Pekingiga tülisse minna. Muidu ühe kõige suurema kahju tasumise eest, arwawad Peeterburgi diplomaatikud, wöiks Kuldsha Hiina maale tagasi antud saada. Aga, kust wöttaks esiteks waene Hiina maa seda tasumise raha? Ja teiseks oleks küsida: kas ta üleüldse oma enese maa tükki just tagasi  osta tahaks? Sellepärast, arwatakse edasi, saab ehk Wenelane oma walitsust selle maa tükki üle suure kauplemise õiguste wastu kesk Hiina maas käest ära andma saama. Eks saab edaspidi jälle näha, kuidas see lähäb. 391