aastase halli täkko eest 20 rubla; Kawwala walla tallopoeg Jurri Sawelli omma 4 aastase  halli täkko eest 15 rubla; Saggati walla tallopoeg Magnus Lents omma 4 aastase raudja märra eest 25 rubla; Paunkülla walla tallopoeg Abram Nord omma 4 aastase raudja märra eest (warsaga) 30 rubla; Saue walla tallopoeg Kustas Seidler 6 aastase halli märra eest (warsaga) 15 rubla ja wimaks Annia tallopoeg  Jaan Jallakas ühhe 3 kuise halli täkku  t warsa eest 10 rubla ja Parrila walla tallopoeg  Anton Jairus ühhe 7 näddalase halli täkkut-warsa eest 5 rubla. Weo rammo katsumine on sellesamma päewa pärrast lõunat kello kahhe aeal ka kubberneri herra jures ollemises  Katharinenthali tee peal sündinud. Tee pikkus olla walja mödetud 210 sülda. Weo hakkatuses on igga wanker 20 puda ja koorm 100 puda raske olnud, ja weo aeal on igga wie sülla peal kaks puda jure pantud, nenda et weo loppetusel 204 puda tagga weddada olnud. Seal on sanud auu-palka: 1) Parrila  walla tallopoeg Juhhan Lumann omma wie aastase raudja märra eest, halli warsaga 45 rubla; 2) Paunkülla walla tallopoeg Jurri Kukke omma 6 aastase raudja märra eest 35 rubla; 3) Saue walla tallopoeg Kustas Seiler  omma 6 aastase halli märra eest warsaga 20 rubla. Loppetuseks ööldakse, et se aasta paljo rohkem hobbusid näitusel olnud, kui enne teiste aastade sees. Peterbnrgist. Suurwürstina reisist. ..Wallitsuse teadaandja" ütleb, et keiserlik kõrgus  Suurwürstina Maria Nikolajewna 3. Zunil, öhto kello 5 ajal, wäljamaalt kojo taggasi  tulnud. Khiwa söast. ..Wenne Jnmalide" toob söaplatsist lühhidelt sönnumid, mis ta kindral-leitenanti Werewkini ja obrist Lomakini käest, kirjutud 5. Zunil, ülle Tihwlise linna sanud.  Ja sealt kirjutakse: Peale selle, kui Khodsheili lin, 15. Mail sai ärrawöetud, andis  kindral-leitenant Werewkin wäggedele kaks päewa puhkamise aega ja siis läksid 18. Mail jälle eddasi pahhem pool Amu jõe kallast kaudo künni Mangüti. Pea kõik selle marshi peal, katsusid Khiwa ratsa mehhed omma õnne ja tullid wenne wäggede peale, said agga igga- kord kibbeda piitsaga taggasi lödud. Mangüti  linna koddanikud on Usbekenid, kes meie wäggede wasto söddiwad, said meie söarnstade wäggiwalduse läbbi wangi wöetud. Mangütist  Kitai linna minnes on Khiiwlased, weel ükskord katsunud, Wenne wäggede wasto hakka  ta ja oige tõelikult, sanud agga otse nenda samma, kui ennegi, taggasi lödud; seddasamma on nad ka 22. Mail Gurleni tee peal teinud; iggas paikas seisnud nad rammu polest Wenne wäggede al ja piddand wallusaid hopa wastowötma.  Sealt laks kindral Werewkin Kät ja Kosh-Kuguri linnadest läbbi Khiwa linna alla, kuhhu ta 25. Mail olli sanud. Ni kaugele ullatawad tännased Khiwa söa sönnumed,  mis pitka maa takka ka hilja meie kätte tullewad. Pensast. Gümnasiumi kooli saali sisselangmisest, könneleb Peterburgi seitung:  Se gümnasiumi kolimaea, keM se õnnetus  olnud, sisselangeda, põlle mitte just kolimaeaks  tehtud, waid krono olla sedda 11 aasta eest ostnud ja sest ajast sadik ka mõnda parrandamist ta kallal olnud. Se saal olnud üllal teise korra peal ja ni rumikas, et 450 innimest parrajate sisse mahtunud; sedda kord olnud seal 350 innimest sees; neil olnud nende kolipoiste pühhalik läbbikatsumine, kes sealt wälja, sure koli peale lähhäwad. Just sel silmapilgul, kui läbbikatsutawate nimmed on tahhetud ette luggeda, on korraga saali põrmand nende jalge al waoma hakkanud. Üks gümnasiumi koolmeister, kes ühhe körwast ukse peal seisnud, sanud körwa wissatud, mis läbbi tal wöimalik olnud, üht lapse hoidjat kõige lapsega õnnetuma surma käest peästa. Gümnasiumi  direktor, kes kesset saali seisnud, olla süld maad alla kukkunud, ja piddand sedda koormat kandma, mis teiste raskus, kes ta peale kukkunud, kanda andnud. Sealadne kubberner olla ni kabbe olnud, kukkumise jures süllega ühhe palgi ümbert kinni karrata ja nenda olla ta issiennast ning üht kolipoissi surmast peästnud. Üks paar hüppanud esmalt haknast walja, ja kui teised sedda näinud, et se neil õnneks läinud, olla paljo nende järrele seddasamma teed wälja läinud. 40 innimest sanud piddalisfe widud, kes selle õnnetuse ju- 239