kedda wallitsewad. On agga karta, et assi nende tahtmise järrele mitte ei sa sündima. Uemad sõnnumed. Pernust, 30. Nowembril. Kadrina päewal  tulli meil hea kord lund mahha, mis kõik teed umbe panni; jalla innimestel olli raske läbbi sada ja et ilmad külmad, pühhapäewa hommiko warra ollid 18 ja eila 17 kradi, separrast lummi tuhkjas ja tee raske. Kallade parrast ei prügi kegi kotto wälja tulla, neid on wagga pissut sada. Eks ilmad kül külmad,  siiski ei olle jõe jeä iggal pool kindel ja köwwa, paks lummi peal; eila olnud hobbune  kesset jögge sees. Tänna on meil jubba üks kraad soja ja wihma pisad hakkawad lund pehmeks teggema ja mahha röhhuma; peaks agga wanna taewa Tädike meie talwet mitte koggoniste ärra aeama, siis õlleks luggo waene. Peterburgist, 24. Nowembril. George ritterite piddo peale odetawad Preisi kindralid ja nendasammoti ka Prints Pridrik Karl, Würtembergi prints August ning Meklenburgi hertsog on tänna parrast lõunat kello 4 senna jõudnud. Peterburgi-Warshawi raudtee hoow on suurde wöeraste wasto kennaste ehhitud olnud ja Keisre Herra issi ning mönned sured würstid neid seal wasto wötmas ja terretamas olnud. Peterburgist, 26. Nowembril. Home saab sure admirali platsi peal, Keisre Herra ennese ja wöera würstide ja nende sadikute ees suur parade ollema. Wünkeni kauba maeast warrastud rahha pabberid on kõige wargaga kätte sadud ja warras ni kohhe priikorteri  pantud. B erlinist, 22. Nowembril. Kõik need maad, mis seal ümberkaudo, kus Saksa wäed Prantsuse maal seisawad, on söa seaduse alla pantud ja need, kes Saksa söawäggedele pahha tewad, langemad Saksa söakohto alla. Wersaljest, 24. Nowembril. Arrutumad  palme kirjad on rahwa koggo kätte sadetud,  kus sees palluwad, et keiser Napoleon jälle saaks taggasi kutsutud. Domesneesist, 24. Nowembril. Eila sia randa läinud prig-laew ..Donna", kaptein Strom, on täiswet; laewa mehhed on praego kõik ellusalt mäele tulnud. Par jsist, 24. Nowembril. Endine Parist  mässajate ka-lige Lisbonne, on söa kohto läbbi surma mõistetud. (Sissesadetud.) Allamal seisaw kirri on meile selle palwega sadetud, et sedda ka omma pauna wöttaksime, mis meie ka sellepärrast hea melega teme, sest et se üht head ja tullust asja kulutab. Siin tulleb kirri: ..Armas Postimees! Uut ramatukest mis üks rahwa söbber meie külla kolilaste kassuks on wälja annud ja kellele ma head asset meie kolides sowin, tahhan ma tänna sinno pauna panna. Ramato nimmi on: Geograhwi, ehk öppetus mailma surusest ja mailma  madest. Tartus trükkitud H. Laakmanni  kirjadega 1871. Ramato Gesjuhhatus  selletab ülleüldse Makerrast, temma surusest, ümberlendamisest päikese ja omma telgi ümber j. n. e. Siis tulleb öppetus Mailma  madest ja merredest. Güropama,  temma pired, surus, innimeste arro zc. I. Need kolm lõuna polist Eüropa poolsaart:  2. Pirenäi-, 2. Ita li a- ja 3. Kreka pool saart. 11. Rigid, mis kesk Eüropamaad  on. I. Prantsuse keisre riik, 2. ühhendud  Saksa rigid, 3. Shweitsima, 4. Belgiama,  5. Hollandima ja 6. Austriama. 111. Eüropama põhja poolsed sared ja poolsared: I. Znglisma, 2. Danima ja 3. Rootsima. IV. Hommiko poolne Eüropama ehk Wenneriik.  k Astuma. I). Ahwrikama. L. Amerikama. Australia.  Nende  nimmede al on siis lühhidelt üllespandud, iggaühhe ma surus, tähtsamad linnad, jõed, innimeste arro, rahwas ja temma usk?c. ni paljo, et igga kolilaps ilma sure waewata wöib pähhä õppida. Muidogi on öppetus Wennemaast ja nimmelt meie Balti merre kubbermangudest  täielisem, kui teistest madest, sest et issama tundmine paljo tarwilisem on, kui wöerama tundmine. Ühhest sesuggusest Geograhwi  ramatust, mis igga kolilaps ommale 392