Pällus kord ka Postimeest hobbusk jälge otsida,  agga jättis selle nöu wimaks katki ja tahtis issi rveel tehha, mis woimalik. Samarak orjatus» Mollemad  Ria komiteed, mis Samara haddaliste heaks andid korjawad, on künni 10. Januari  kuu päewani kahhekesi kokko 35,48! rubla M koppikad kokko korjanud, kellest Lumma komitee  !7 !77 rubla 35 kopp. ja Liwimaa essimene  komitee 18,304 rubla 54 kopp» kskks korjanud. Tallinnast. Ellajate kauplemisest. Tuttaw assi on, et jubba kümmekond aastaid taggasi, Eestimaa sure waewaga ni kaugele sai, siit eUajaid wäljamaale saata ja nendega kaubelda. Sedda ette wöttes olli lotus suur, et seläbbi selle kubbermangule üht rohket sissetullikut  sata; agga tännini ei olle se lotus weel mitte täieks läinud, egga sedda kasso andnud, mis lodeti tullewad. Ja sedda on ennamiste kõik ellajate többed teinud, et kauplemine  wälja maaga nurja läks ja takkistama jäi. Wäljamaal keeldi köwwaste ärra, mitte üht ellajast, mis Wennema saddamatest senna sadetud, maale laskmast, mis läbbi siis ellajate kauplemine piddi seisma jama. Se küssimine: kuida sedda sõlme lahti wötta, et kauplemine jälle jone peale saaks, on Eestimaa pöllomeestest saggedaste  läbbi rägitud ja katsutud, kuida teed jälle lahti sada. Nende wimases koos ollemises,  Detsembri kuul, on präsidendi assemik, Aleksander Eggers herra, Saksamaal 9. Junil 1873 wäljaantud seaduse punkti, mis just ellajate  kauplemisest könneleb, etteluggenud ja seal olla nenda kinnitub: ..Ellajate sissetomine sesuggustest maadest, kus ellajate többe ei olle olnud, woib nimmelt nimmetud kohtade peal sisse todud sada, kui on esmalt kohto polise tunniskirjade läbbi toeks tehtud, et senna todud ellajad wähhemast 30 päewa ühhes kohtas olnud, kus ellajate többe ei olle ja ka 20 wersta tagga seal ümberkaudo  többe potte olnud; teiseks, et seal ellajate  többe ei olle, kust ellajad läbbi aetud ja kolmandalt, et sissetodud ellajad, enne kui ülle piri aetud sawad, ühhest ellaja tohtrest peawad läbbi wadatud ja terwed leitud olle- mast." ' Eestimaa, kus jubba pitkem aeg ellajate többe ennam ei olle olnud ja mis Saksamaa seaduse täitmises julge woib olla, et nende ellajad wibimata läbbi lastakse, woib siis kindluste  lota, et nende ellajate kaup, wäljamaaga, jälle saab ülleswoetud. Peterburgist. Keiserlik Ma jeö tät Keisre Herra ja temma sured wöerad Moskwaö: Moskwast kirjutakse rede 25. Januaril „Wallitsuse  teadaandja" läbbi: Suur MajestätKeisre Herra käis ella enne lõunat kello 11, Uspenski kirrikus ja parrast waht paradet munserdamise  mäeas watamas. Parrast lõunat kello 1 aeal w otsid suur noor paar Kremli pall ees suri wäggede õllemaid ja teisi suurt suggu rähmast,  kes neile ollid onne sowima tulnud, wasto. Ohto kello 8, käis suur Majestät keiserliko kõrguste ja sure wöerastega sures teatres. Laupäewal 26. Januaril. Suur Majestät Keisre Herra käis eila munserdamise maeas wahtparadet watamas, ja pärrast sedda keiserliko  kõrgusega, Saksamaa kroonprintsiga kolmandat söameeste Aleksandre kooli watamas.  Parrast lõunat kello 2, käis suur Majestät  sure keiserliko nore paariga Nabilkowi waeSte maea, Katarina- ja Aleksendre kolisi ja Tshudowi-kloostert watamas. Ohto kello kuus, olli suur lõuna sömaaeg Kremli pall ees, kuhhu ka paljo suri mehhi kutsutud olli. Ohto olli möisnikude selts üht suurt palli andnud, kellest  ka suur Majestät, keiserlikud kõrgused ja sured woerad ossa wotsid. Tulleka hjudest. ..Wallitsuse teadaandja"  toob üht suurt ja pitka nimme - kirja, kui paljo maeasid aastal 5873 arrapöllenud ja neid ei olle. tõeste mitte wähhä. Ülleüldse olla 22,476 maea tuhha unnikuks sanud, mis kõige wähhemast 44,4! 6,3! 5 rubla wäärt armutakse.  Agga kust on tulli wälja läinud? Noh, sedda tahhab temma siin allamal ka nimmetada, mis läbbi need kahjud tulnud. Pahha innimeste läbbi, kes tuld pannud, on 314! maea-, holetuse läbbi 5911 maea-, pitkse läbbi 864 ja 12,566 maea on arrapöllenud, kus teadmata janud, kust ja kuida tulli lahti 60