nuti, tulli Wennema Keiser Suurwürsti Aujärje  pärna ja Suurwürsti Wladimiriga meie hommiko polise raudtee howi ja seal ollid temmal wasto keiser Willem kõige Preisi printsidega  ; kõik Wenne mundres, sure pühha Andreast  ordeni paelaga ja nende seas ka essimest  korda kroonprintsi wannem poeg, prints Pridrik Willem, otse nisamma Wenne mundres.  Peale nende ollid weel Saksama würstid  ja printsid ja nimmelt: Badeni, Meklenburgi  ja Weimari suurhertsogid, Koburgi hertsog, würstid Gortshakow ja Bismark, kõik weltmarshalid, üllemad kindralid, kindraladjutandid  j. n. e. Möllemate wallitsejate terretamine olli tõeste süddamelik ja armastuse  terretamine. Keiser Aleksander, kes, nendasammoti  ka Suurwürstid, Preisima sure kindrali mundert kandsid, hakkas mitto kord wanna keisre Willema ümbert kinni ja andis temmale suud ja nendasammoti ka kõige Preisi printsidele. Wastowõtmine olli iggapiddi aupaklik ja sure! kombel; auwahhi kompagni seisis seal ja kui meie suur Keisre Herra nende eest möda käinud, sanud ta seadusliku! kombel austud ja musikandid mänginud Wennema keisre  laulo. Kui seal kõigega malmis ollid sanud,  läinud sured Majestätid raudtee howist, mis köigesugguste lille ja rosidega ning mhästi  Saksa -, Preisi - kui Wenne lippudega wägga kennaste ehhitud, läbbi, kus tõttad malmis seisnud, seal astunud tõlda ja sõitnud  eddasi, agga kõik se ulits kust sured keiserlikud  tõllad läbbi läinud, olla murdus rähmast  täis olnud, nenda et waewalt läbbi peäsenud  ja aupakkumist olnud iggal poo! rohkeste kül hakkende ja kaktuste peal nahha. Essimeses  töldas istunud möllemad keisrid, teises nende adjutandid, kolmandamas möllemad aujärje pärnad ja nende järrele tulnud siis Suurwürstid ja printsid, würst Bismark sõitnud üksi ühhes töldas, sures kindrali mundres, weltmarshalid krahw Berg ja Moltke jälle ühhes koos. Raudtee howi ees olla weel paljo muid suurt suggo meesteja  naesterahwast olnud, kedda Wenne keiser ennese ette tulla lasknud. Möllemad Keisrid ja Suurwürstid sõitnud esmalt kunningliko paleesse, kus Keiser Alek- Sander keiserinat Augustat terretanud. Sealt saatnud keiser Willem omma keiserliko küllalist Wenne palleesse. Senna sades, olla keiser- Aleksander tõllast wälja ja senna seisma pandud  auwahhe kompagni, Keiser Aleksandr? karde krenaderi rüggemendi jure karranud, mis seal omma lippo ja musekantidega olnud seismas.  Kui ta seal ommad aupakkumise seaduslikud  kombed Mi ärra teinud, sõitnud wanna keiser Willem omma paleesse taggasi. Nenda olnud nüüd se essimene terretamine  ja wastowötmine. Kõige kõrgemalt antud käsk. ..Golus" ütleb teadwad, et mödaläinud päiwil tollidepartemangule kõige kõrgemalt käsk antud,  selle tarbeks, et merre wahhide jaggo suremaks  peab tehtud sama, 625 tuhhat rubla anda. Agga mikspärrast olla sedda tarwis? Eks selle pärrast, et rigiwallitsus tahta sedda salla ja wasto seädust kaubitsemist, mis Läne ja Some merre peal aetakse, ärra keelda. — Et sesuggust häbbemata pettust ja wargust wähhendada ehk ka koggoniste löppetada, peab selle üllemal nimmetud summaga jure murretsetud  sama: 6 auro laewa, 5 parkassenit ja 88 söupaati, mis siis allati merre peal senna ja tenna käiwad, et kui kussagil walö asja näewad, nad nende tutti kinni kargawad ja päewa pallawa ette weddawad. Ka peab randwahhide arro paljo surendud sama, et wals kauba ajajad ei pea läbbi peäsema. Tahhab  kegi ennesele pahhandust Lehha, se katsugo siis weel wals kaubaga kaubitseda ja kronut petta. Uppi kutse. Meil on jo igga ühhel weel wägga hästi meles, kui suurt kahjo tulepüks  ja rahhe 10. Mail Liwimaal mönnes kohtas tallorahwale teggi, et ühhe sonnaga öölda, kõigist ilma jäid, olla nüüd Liwima mapäewa piddamises aulikud möisawannemad üht kommissioni seädnud, kes kõik sedda kahjo peab kokko wötma ja siis liggimese armastajaid  häddalistele appi kutsuma. Kommission on nüüd kõik kahjud kokko wotnud ja kahjo wägga sure leidnud, kus ruttust abbi tarwis. Kommission olnud 10. Augustil Wönno linnas  koos ja seal, kui jo senna ja tenna ollid möttelnud, on nad asja läbbi räkimisega wimaks  sedda otsust teinud: 1) Liwima piis- 304