kapitaim nimme ja Wladimiri orden Mid ta truusse ja wapruse palk. Kaukasusest taggasi tulles, astus ta jälle kui söaministre adjutant omma ammetisse ja et ta üks tark ja terraw meeö, olli ta 1843 aastal obristi nimme sanud  ja kui obrist künni 1846 aastani wäggede  prowianti murretseja olnud, kus La jälle kõik paljo parremine ja oddawamine, kui mönni mu olli murretsenud, mis neil tarwis, olli ka söa kunsti õppimise parrast selle wahhe sees kord Alshiri maal käinud. Aastast 1844 — 1846 olli obrist krahw Stackelberg ülleüldse koggomise-departemango ka-lige ja aastal 1846 olla ta ennast omma häddise terwise pärrast nimmetamata aea peale krono tenistusest lahti wötnud ja sanud 1848, kui ratsa sõitja Gardeartellerisnik  Wennema sadiko renistusse Parist  linna, kinnitub» Anname siin lühhidelt teada, sedda aega, mil krahw Stackelberg omma rigi-sadiko ammetit hakkanud; kauaks ei jäetud  tedda agga mitte Parist, waid kutsuti mönne ku pärrast 'jälle Peterburgi taggasi, kus söa minister tedda omma essimese kantselei tirektoriks ehk wallitsejaks ja warsi selle järrele issiärraliko asjade tallitajaks kinnitas. Aastal 1851, sai temma peale selle, kui ta preili Tamisteriga  olli abbiellusse heitnud, kui sõawäggede  wollinik Wini linna sadetud ja seal sai temma kindralmajori aunimme ja Keisre Herra liggi ollejate ehk sõitjate seltsi wöetud. Kui Krimmi södda ommad okkad wälja lõi ja omma  hädda ja willetsusega meie ma peale tulli, anti ka temmale lubba Sewastepoli waenlase wasto minna. Peale selle, kui aastal 1856 Parisis rahho tehti, sai krahw Stackelberg, kui Wennema sadik Turini linna sadetud, kus ta mitte ennam sadiko lige waid issi sadik olli, et seal Hardini rigiwallitsusega möllemate  rikide wahhelesi asjo ühhendada ja korda sata, kus ta krahw Kowouriga sõbrust teggi ja sõbralikult läbbi käis. Pärrast, kui Turini ja Wennema wahhelised asjad nattuke sassi läksid, läks krahw Stackelberg sealt ärra Madriti,  Hispaniamale, kus aastal 1860 ta abbikasa ta körwast ärrakutsus ja tedda lesseks jättis. Omma kurwastuse lahhutamiseks,  pällus ta ennesele lubba lühhikeseks aeaks Peterburgi sõita; selsammal aastal sai temma Keisre Herra kindral adjutantiks tõstetud. Km kunningasMiktor Smanuel aastal 1862 Wennema wallitsuft ipoolt kõige Ztalia kunningaks  sai kinmtud/, sai krahw StsMberg jälle, kui sadik Tunni taggasi sadetud. Aastal 1864 sai ta kui wollitud minister UustMmale ja 1868 aastal Parist' kui Wennema sadik sadetud» Minnewa aastal on ta weel artilleriekindraliks  tõstetud ja ses mundres on ta 36» Aprillil omma iggawest und' maggama läinud ja päride peale tõstetud, kus temma õed Baronina Katses ja Baronina Meiendorf ja temma wenna poeg krahw O. StaMberg nsng sadiko asjade tallitajad mehhed kordamest walwasid. Nenda on selle ausa mehhe ello luggu, kes ni sure truusega omma issama eest wärrisemata tulle ees seisnud ja rigi asjo tallitanud. Sured mehhed ei woi iggakord sest kidelda, et kui kord kohha peale sanud, seal künni surmani  omma tallitust woi ammeti tenistust wöiwad  üllespassida ja tehha, mis nende ammet nende käest nõuab ja issiärranis weel need, kes kõige suremas truuses täita püüdwad, mis ammet nende käest nõuab. Sedda olleme ka ausast krahwist tähhelpannud, kuida rigiwallitsus  tedda kord sta kord senna saatnud omma asjo tallitama ja tedda ka surma tunnini auustanud  ja armastanud. Temmast woib siis ni hästi üllem kui allam suggo öppetust wötta ja ärratunda, et meie armoline suur Keisre Herra neid auustab ja armastab, kes ommas ammetis truid ja ustawad' ..Olle ustaw surmani"  ütleb pühha kirri. Ommalt maalt. Pernust. sLeitud Leiab kegi middagi, siis peab enne ka kegi middagi kautanud  ollema, sest muido ei woi jo leitud sada; agga kui kegi lapsi leiab, siis ei wöi need kantud  olla, waid seal on emma need melel kuhhugi  pannud. Meie linnas on se halle luggu olnud, et üks emma omma kaksikud lapsed üks poeg- ja teine tüttarlaps, kui kassi poead wanna kotti sisse toppinud ja jõkke wissanud, kust neid 19. Mail öhto leitud. Oh emma! oh emma! kes sa innimeste silmade eest kül praego weel warjul ollid, agga ärra mõtle et 178