Perno Postimees ehk Näddalileht M !<> t»7I Alnes WerUUs, keflnäddal 10. Märtsiil/j aasta Ses lehhes seisab Perno pöllomeeste seltsi teine könne. Ommalt maalt. Pernomaalt: Margusest.  Atytvalik  hobbuse wargus. Riast: Rahhuft. Telegramm. Willandimaalt: Roppo ello willi. Peterburgist: Häkkiline  surm. Saratowist: Kurwad sõnnumed. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Prantslase kitus. Berlinist: Mõnda. Bremenist: Söa wangid lahti. Parisist: Kuluws. Uemad sõnnumed. Kirjawastussed. Wöido numred. Perno põllomeeste seltsi teine kõnne, mis präsitent J. Eglon 8. Webruaril 1871 piddas. Et könne pitkem olli, kui meie weikene ruum lubbas kasa wötta, sepärrast piddime politama; essimese polega ollete jubba tuttawad,  wadake siis ka teist poolt holega läbbi ja siis katsuge iggamees mõistlikult selle wasto tööd tehha, et se pahha ja raisko läinud ello parrandud  saaks. Hakkame siis könnet sealt jälle peale, kuhhu minnewa kord seisma jäime. «Siis kui katoliku usso piiskoppid, paatrid ja mungad risti usku Lääne merre kaldale kandsid, siis kui Eesti pagganaid tulle ja möegaga risti usko wastowötma sunniti, siis kui nende käest maa ärrawöedeti ja södda nende suurt warrandust ärra rjsus, siis läksid wöitjad rikkaks ja hakkasid ..raiskus ello" ellama.  Sest nende pulmad ja warrud ollid ni sured, et nende piddude tarwis linnad walliadi  ja seal jodi wina tobiga mitte topsiga. Teadaw luggo on, et kus wiin wallitseb, et seal kõik korras ello raisko Nenda on siis hakkatus käes. Ristiussuga olli wanna paggana Eestlaste eUoseädustel ots käes ja nenda hirm kaddunud;  agga ristiusso ohjad ollid liig lödwad ; sest öppetusest kolides ei olnud juttugi, sest kolisi ei olnudgi. Õppetajad kirrikutes ollid alles tömpkele mehhed, sealt ei tulnud siis ka suurt wälja. Nenda jäi siis üksina ülle: eeskoju  ja se olli parraks! wägga ..raiskus." Et nüüd Eesti nored ristlased omma wöitjate  keppi al seisid, et nad nende kimalust ja raiskus ello iggapäew näggid, et omma lihha tahtmisel mingisuggust tammi ees ei olnud: siis hakkas ka se waimoline kärna haigus nende külge ja on aegupiddi ni wäggewaks kaswanud, et meie aegsed wäetid kolid, egga mönnusad kantsli könned ei olle jõudnud rahwast  sellest puhhastada egga korrata korda korristada. Et se raiskus nore rahwa ello põlloharrimisele  kahjulik on ja maeapiddamise kammitses  peab, sepärrast on ka pöllomeeste seltsi kohhus jöudo möda sedda pudust parrandada. Ugga mil wisil? Minno nõu õlleks se: 1, Jgga perremees olgo mees ommas