faarid järele arwanud ja mis selle Valitsusele saamad ette antud. Vangide tagasi andmine, Türgi, Rumeenia,  Serbia ja Monteneegro Valitsuste wahel,  saab sellesama ülemal nimetatud põhja paal tehtud, kuid raha kulud Vangide paale, mis Türgi walitsus tagasi annab, saamad maha armatud neist kuludest, mis temale tagasi  antud wangide paale tuleb. Bulgaaria maa elanikud, mis Türgi rukis reisimad ehk sääl olemas on, saamad saaduste alla heidetud. Niisugused on siis rahu tingimised, mis lühidelt oleme nimetanud. Seda õrnemat, täis tõsidust ja rahwaliku elu parandamise nöuudmist ei wöinud n'ad enam olla. Need saamad aga mõlemate Keisrite poolest kõige wahemast 15 paama teel kinnitatud ja siis ilusaste  ülesse kirjutatud. Kes neid rahutingimisi  lugeda soowib, leiab .Walitsuse täädaandjas" 54 täielikult Wene ja Prantsuse  keeles ülespandud olewat. Omalt maalt. Pärnust. Meeletuletus. Sõda on nüüd lõppenud, kallis rahu-aeg on käes ja kõik wöib jälle kenaste õitsema hakata, nenda et ka Eesti üleüldisel teisel laulu-pidul, mis Tartus minewa aasta söa pärast pidamata pidi jääma, mingisugust takistust enam ees ei ole. Õppige siis ja walmistage, armsad Eesti wennad, iga pidi endid aegsaSte suure laulupidu  wastu ja näidage siis awalikult üles, et muistne kallis laulu and Eesti rahwa seas alles elab ja mitte surnut ei ole. Tartust. Eesti õpetatud selts. Sääl oli hilja aegu õpetatud Eesti selts koos, kus härra !)l. M. Weske ühe kirja tüki Eesti metsa jumala üle ette pani, et see aasta raamatus ära trükitud saaks. Wäga kahju on sest seltsist,  et ta aeg aealt Eesti rahwale otse kui kaduma läinud ja peaaegu mingisugust kasu enam ei too. Hakatuses oli seltsil küll hää püüdmine, mis ta ka tubliste üles näitas, aga liig pea jälle otsa lõppes. Üksnes nimetatud  härra on weel, kes seltsile Eesti wai- mu sisse ajada püüab, ja isiäranis tähtjas on tema wiimane kirjatükk. Mida kaugemate wana-aeg meist jõuab, seda wööramaks ta jääb; sest uus-aeg muudab elu igal silma pilgul ja sammul. Sellepärast on siis wäga tarwilik, kui wana-aeg mei test mitte unustuse sisse ei peaks jääma, waid et selle eest hoolt peaks kantud saama, et wana-aea mälestused ülewel hoitud saaksiwad. Eesti Kirjameeste selts on selle eest wiimasel aeal isiäranis tubliste hoolt kandma hakkanud ja hoolsaste tööd teinud. Aga kudas jõuab selts üksi kõigelt Eesti maalt kõiki wana wara n'agu: laulusid, musisid, manu - sõnu ja mõistatusi kokku korjata, mis kaunis rohkeste weel rahwa suus leida on? Sellepärast on siis iga Eestlase kohus omalt poolt aidata tööd teha. Eesti wana wara üles kirjutada ja Eesti Kirjameeste seltsil abiks olla, et järel tulewali pölwel wana-aeg mitte tundmata ei oleks. Meie wötame seesugust  d karjatusi tänuga wastu ja palume sellepärast  auustatud lugejaid üles kirjutatud wanawara  meie kätte saata. Kirjameeste seltsi nõu upidamised.  Säälse Kirjameeste wiimse koosolemisel  on jälle mitu kasulikku nöuu peetud, kellest meie aga ühe ainsa punkti oma lugejatele  ette paneme. See on: s) kudas sõnu kokku kirjutada ja ühest lahutada: Tegu- ehk aeasönade poolest olgu juhiks,  et neid kõigist lisasõnadest alati kirjutatades  lahutatakse. Näituseks: mitte: mahaorwama, kokkupanema, ärawötma, maid: maha arwama, kokku panema, ära wotma. Asja- ehk pääsönade kohta olgu saaduseks,  et, kui kokkupantawatest esimene sõna esi mese muutuses (nominat.) seisab, siis saagu alati ühte kirjutatud. Näituseks: käsiklwi, raudkübar; mitte aga: kasi kiwi, raud kübar j. n. e. Omaduse sõnadega tuleb nõndasama tallitada  ja peab kirjutama: süsimust, helepunane j. n. e., mitte: süsi must, hele punane. On kokkupantawatest esimene sõna töine ehk mõni muu muude (genet. ehk muu kaasus),  siis sünnib pea lahutada, pea kokku kirjutada.  Kokku, kui mõlemad sõnad üht ja ainust asja tähendawad, (nagu: tuule- 94