truust Keiserliko kõrguse ja tullewase rigi emma  wastd. Grodnuft. Kolera haigus on seal 8. Zulil ennast essimest korda näidanud ja omma tööd peale hakkanud. Sedda többe on se aasta ülle kõige Wennerigi kuulda ja ei olle meiegi siin ilma. Jubba 3. Jutist sadik  yn ta siin likumas ja mõnda ka wägga ruttu st waewast lahti peästnud. Ennamiste tallitab ta omma tallitust 24 tunni aea sees ärra; arwa mönni seast kirratseb kauem. Moskwast. Kol erast. Moskwa seitung  teab juttustada, et kolera Wolga jöe äres wägga wihhasel kombel rahwa keske astunud,  missest karta on, et ta ka Nishni-Nowgorodi  sure jäärmärgi ärrarikkub. Rübinskist  kirjutakse, et seal selle többe parrast liggi 2600 töömeest, töö mahhajätnud ja ärrapöggenenud,  mis läbbi wilja sisse ja wälja ladtmise  hind wägga kallHs läinud; enne maksid 5 kopp. kulli pealt ja nüüd peawad 20 künni 30 koppikad maksma. Kostromas ja Jaroslawis  tehha kolera ka holega tööd. Tullek ahjudest. Need saggedad tullekahjud, mis wimasel aeal issiärranis poomwilla  aidadele ja maggasinidele sureks nuhtluseks  olnud, olla Moskwa kindral kubberneri herrat selle mõtte peale winud, senna üht issiärraliko  kommissioni assutada, kelle kohhus ja kord sedda järrel urida, kust se tulleb, et poomwillade maggasinid ni õnnetumad on, tulle roaks sada ja ka ühtlase selle eest murret  kanda, et eddespiddi sesuggusid tullekahjusid  ei saaks ette tullemü. Tihwlist. Seitung „Golos" on Kawkasi seest neid sönnumid leidnud, et meie suurt ja arm õlist Keisre Herrat wimase pole Septembri kuus Tihwlise linna odetakse. Siberimaalt. Tullekahjudest. Need märatumad tullekahjud, mis mödaläinud aastal  Juni ja Zuli kude sees paljo linnast Wennemaal  ennamiste tuhha unnikuks teggid, on ka, künni Irkutski linna üllatanud, kellest sealt 6. Junil kirjutakse. Üks pirituse keller hakkas pöllema, mis läbbi surem ossa linna sure kartuse sisse langes, nenda, et parrast sedda sureks õnneks peti, et agga üks linna Martal  ärrapõlles. Et Siberima linnade maead kõik pu maead on, separrast ei woi sedda, kui seal üks terwe lin korraga ärra põlled, nago Jeniseisk kahhe aasta eest, mitte immeks panna, ehk koggoniste wöimatumaks asjaks piddada. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Elsas-Lootringeni asjust. Zuli ku 18. ja 19. päewal on Elsas-Lõotringeni  rahwale käsk antud omma ust koggokonna nöumehhi wallitseda ja sellepärrast ennast esstmest korda saksa rahwaga ühhendada ja kui prii mees omma rigi pürjerliko õigust prukida. Senna jure lissab Strassburgi seitung  üht pikkemat könnet ja toob sealt mönne wägga tähhelpannemise wäart asja rahwa silmade ette. Ta könneleb seal: .Maksa rigi wallitsus on ommalt poolt kõik teinud, mis ta wöinud ja neile prii melewalla andnud omma  rahwa wannemid ehk koggokonna nõu mehhi issi wallitseda, mis jubba üks wägga suur assi on ja issiärranis sellepärrast mõnda kartust  jures, sest et seadlane rahwas sellega weel mitte üsna rahhul ei wlle, et nad Saksa rigi külge langenud. Ta on ennast murrelikult emal hoidnud ja kõik nende ennaste tallitada ja prii melewalla holeks jätnud, mis tännini weel ial nenda ei olle olnud. Üht politika wannet ei nõuta nende käest, waid peawad agga lubbama, et omma ammeti kohhust truiste ja tõe moda üllalpiddawad ja sedda omma süddame. tunnistuse järrele täidawad, mis nende ammet nende käest nõuab. Kui nüüd Saksa rigiwallitsus onuna lotust ses asjas selle rahwa täie mele ja mõistuse peale panneb, ning sedda wallitsemist üsna nende ommcr holeks annab, siis on se ka wissist  jädaw, kui nad nüüd sedda essimest prowi nenda tewad, et seal jures middagi laitust ei lekta. Ta ei nõua egga ota, et nemmad siin selle wallitsemise jures peaksid, sedda üllesnäitama,  et nad jubba tõeste Sakslastega ühhes  meles olleksid, waid agga sedda nähha, kas möistawad omma ma töeliko kasso nõuda ja sesuggusid mehhi wallitseda, kes seks kölb- 255