siis suremad ühtegi, mõtlesin ma. Kirrik ei Me ommetige kellegi watamise egga näitamise parrast tehtud, sedda teab ommetige igga üks, ilma minno ütlemata. Eks ütle kirri: „Mnno  kodda peab palwe koeaks hütama!" ja siiski, sest ei sa ka ommetige mitte kül, kui meis tedda agga muido palwe koeaks hüame, agga mitte tedda seks ei pea, siis ei olle meil sest .ei mingi suggustki kasso egga õnnistust, et se kodda ehk Jummala tempel meie keskes on. Se on minno arwates ommetige üks puhha, kas ma selle ehk teise koggoduse hinge kirjas ollen, waid kus agga ristiusso järrele jummalatenistust  petakse ja selget ning puhhast Zummala sönna kulutakse ja meie issi sedda ka mõistame uskus kuulda ja seal on siis ka ikka meie Jummala kodda, senna  woime ilma kartuseta sisse minna, sest jutlusest ja jummalatenistusest ossa wötma ja ommad palwed ning õhkamised kõige koggodusega  taewa pole saatma. Sest kus agga Jesust Kristust kulutakse ja ükspäinis Lemma labbi pattude andeks andmist too takse, senna wöime sisse minna. Agga andke kitust ja tänno Jummalale, kes meile armust sedda lubbanud>  et temma templid iggas paikas meie keskel leida on, sepärrast andke agga au Jummala  koeale, ehk kirrikule, kus ia! sisse astume  ja ärgo möttelgo kegi: „Ma ollen nüüd wöeras kirrikus, se on ka üks puhha kuida ma siin ollen ehk mis ma siin teen, kas paigal  seisan woi sta ja senna jooksen, egga selle peale mõtle, et ühhed silmad mind näewad. Eks manitse Jummal omma prohwedi Jeremia  su läbbi wägga kowwaste (Jer. 7, 1 l.) Agga ta ütleb ka ühhes teises kohtas otsekui militamise kombel: ..Tulle liggi kuulma, enne kui halpide wisil ohwrid andma, sest nemmad ei tea mitte, et nemmad kurja tewad." Sellepärrast  ärgo mingo siis kegi kirrikusse, otse kui teise maeasse, mis just watamise parrast ehhitud. Agga kes Jesust süddames kannab, se mõistab ka waiksel wisil iggasse kirrikusse minna, kui seal sees ka just mitte ta omma usso öppetuse ja kele murde järrele ei peaks jummalatenistust petama, waid ta peab ikka mõtlema, et selle koea peale Jummala nimmi on nimmetud, siis peab ka se, kes wöeras senna sisse lähhäb, waikesel wisil seal seisma, egga mitte teisi seggama, waid möttelgo, öhkago ja räkigo ommas süddames omma Issandale,  mis tal räkimist on. Ommalt maalt. Niast. Suurwürsti reisist. Se olli laupäewal, 29. Zulil, olla keiserlikud kõrgused  Suurwürstid Konstantin ja Dimitri Konstantinowitshid kontra admirali Maidelli  wallitsuse al ollewa auro wregat laewaga „Pereswet" Baltiski tulnud ja peale selle, kui linna ollid läbbi käinud ja järrel wadanud, läinud nad sealt teisel päewa! Tallinnasse. Ued ladad. Liwima kubbermango wallitsus annab teada, et allamal seisawa möisadele lubba antud igga aasta latasi piddada,  ja nimmelt: Ruhja sures mõisas 10. Aprillil hobbuste laat; Ükskülla mõisas 19. Septembril hobbuste, weiste ja kauba laat; Ruhja Tornei allewis 19. Detsembril linna laat. Ühtlase on ka lubbatud igga aasta 1. Oktobril Jntseni Brasle kõrtsi jures lata piddada.  Kelle südda lustib, woib neist ossa wotta ja omma kaubaga senna minna. Kartuhwle többijakülm on pöllomehhel  mellemad wastomeelt küllalised, kui nad jubba essimese pole Juli ku sees wöeraks tullewad, agga siiski ei woi kegi ust nende eest kinni panna. Se aasta olla, kuida ..Balt. wesh." könneleb 12/13 Zulil jubba mönnes kohtas Liwimaal külm kartuhwle warred ärrawõtnud  ja mustaks teinud; kartuhwle többi on se aasta ka jubba Juli ku loppetuses Ria ümberkaudo nähha olnud. Enne Lauritse päewa, olli sedda többe Perno ümberkaudo kaunis rohkeste leida. Õppetaja Marnits surnud. Wolmari  makonnast Papendorwi koggoduse öppetaja  Ludwik Willem von Marnits, kes jubba pikkem aeg pöddur olnud ja sepärrast Ria linna lähhedale Karlsbadi pesso kohta läinud terwise wet prukima. Többi ei õlle agga sest holinud, waid päew päewalt ikka ennam ja ennam ihho rammo ärraiMmenud ja surma ingel igga päewaga liggimale astunud, künni 27. Julil ta temma ello küünlakest kustuta-' nud ja temma waimokest iggawese rahho sisse 279