kirja ja sule mees mitte ..wöera keele sõna" ja ..keele murede" wahel, wahet ei mõista teha. Kui Teie auus ..wöera keele murde" ja ..keele murde ärawahetaja" omale nattukese  täadmift kirja põllul oleks korjanud, siis ei nimetaks Teie üht..wöera keele sõna" mitte ..keele murreks" ja ..keele murret" mitte wöera keele sõnaks. Mis räägite Teie auus J. K. laadustest, kus Teil mõistust pole. „Mis tikku  te sinna kus Teid lükkatakse". ..Sarwe puhujaks" pole ma Teid mitte nimetand,  kül aga ..teise mehe sarwe puhujaks". Antke oma wihale nattukese aega ja lugege minu ..seletust" paremide läbi. ..Sarwepuhuja"  ja ..teise mehe" sarwe puhtuja" wahel on küll niida sama suur wahe, kui ..keele murde" ja ..wöera keele sõna" wahel.  ..Mis räägite Teie asjust, kelles enast lükka ta lasete". Omas ..wastus kirjas" ütlede Teie ..wöera keele sõna" ja ..keele murde ärawahetaja",  et see lugu ikka nenda peab olema, kuidas seda Teie suur walelik roostetand sulg" kirjutab. Teie ütlete: Teie —! tahtmise järele  peate kohut nõudma. Ma palun Teid: ärge olge minu üle walitseja. Olen mina kohut nõudnud? Mina tijan, mis kirjutaja mulle ütelnud, ja selle ütlemise järele on Teie ütlemine wale. Omas wastus kirjas ütlede Teie: mina tahta Teid torki ja kiwidega pildu. Jah auus J. K. see pole jälle muud, kuid Teie mõtlemine.  Minul pole sugugi see tahtmine üht inimest torki ehk meel wähem kiwe tema tarwis  taskus kanda, sest ma ei taha mitte surnuks  lööja olla, ma kardan järel salmi toowutust  l. Mos. 9, 6. Teie tahtmine on, töisitust  waleks ja malet töisituseks teha, ei auus J. K. see ei laha, sest töisitus enne meid töisitus olnud, on praegu kaa töisitus ja jääb ka seks samas. Mis Teie kirja löppetuse kohta ütelda tuleb,  on: Teie saete mõtted üles, aga lükkate need jälle maha. See on nendasama, kuid üks inimene, kes teiste inimestele nalja tahab teha jutlustab ühe kentsaka juhtumise ja tahab,  et kõik selle üle naerma peaksiwad; aga mis teeb auus juttustaja? Ta naerab köigide eest ja ei lase muu inimestel suudki lahti teha! Mis ma kord üttelnud olen, ütlen lõppeks weel. ..Oma kirja pole ma wastus kirjaks nimetanud". Aga missuguse lubamisega teete Teie seda? Omas kirjas pole ma muud seletada  tahtnud, kuid seda mis rostetand ja mis mitte rostetand. Ma tunnistan, et ei mitte üksi mina oma mähe muusiku tundmisega  pole ennast selle koori üle röömustand, waid kaa teised, kes muusikut tundwad; aga mitte Teie J. K. Olete Teie seda koori awalikus aja lehes usaltanute laita, siis ütlen ma Teile see paale: see on wale ja kadedus.  Teie kirja löppetuses on weel uks weider ja möistmada lause: Igal inimesel, ja weel päälegi ühel lapsel, peab täädmist ja tahtmist  olema. Selle rumala lause üle ei räägi ma mitte laiemalt, waid ütlen: mottelge järele  missugusest täädmisest ja tahtmisest ma rääkinud olen. See täädmine ja tahtmine  on musiku asjust üteltud. Kas on seda täädmist ja tahtmist igal inimesel ja kaa wöimist  selle tarwiks? On aga ühel mehel selles (muusikus) täädmist ehk ka küll wähe, siis wöib tema ikka sellele, kellel sest tundmist pole: ..Muusiku põllu! olle wait" ütelda. „Miks tikkute sinna, kus Teid lükkatase". Teie wihata ja waenuta —l. Et meie Postipaun kellegi kaklemise tuba pole, seepärast ütleme siis siin walju sõnaga: tüli peab sellega otsas olema ja üht wastus kirja selle peale ei wöeta enam wastu. Red. Peeterburgist. Telegrahwlikud sönumed.  2. Nowembril on ..Golos" alamal seisawaid sõnumid Werankaleeft saanud: Kindral  Heimanni detashemanguft kirjutakse: Wenelased  piiriwad Erzerumi sisse; sääl ümberkaudu  on igal pool wene walitsus sisse jäätud  ja säälatse söawägede kuberneriks on kindral  Shelkownikow nimetatud ja kinnitatud. 6. Nowembril, õhtu. Wäikesed taplused  oliwad 31. Oktobril Shumla ja Osman- Bazari wahelise tee peal Wenelastel Tsherkesside  ja Bashibozugidega olnud, kus juures Wene poolt üks ohwitser haawatud saanud. Katselewo juures olewas tapluses on Wenede poolt 1 surnud ja 12 haawatud. - 7. Nowembril  pärast lõunat kello pool kaks: Praegu 388