3) Peawad kõik sumve läbU, ilma wahhe piddamata ellajad, agga issiärranis hobbuszd, ematt wsega pritsitud sama ja sedda peab NWda tehtama, et igga terwe hobbusele üks kord päewas, hommiko kello kue aegas, 4 kunm 5 pange külma kaewo wet ülle kõige ihho saab wissatud, ja parrast selg, kael, rinnad,  ristluud ja taggumine ots, reied ning jallad õlle nuustikuga kergeste öerutud sama. Teised ellajad woiwad, kui se wöimalik on, ja nad mitte higgistand põlle, jõkke ehk mer-- resse aetud sada, kus nad ommetige mitte kauem wee sees ei tohhi seista, kui kümme minutid, kui kauem jäwad, siis on se terwisele  kahjolik, sest et kauase teotamise läbbi ihho nahk nödrastud saab. 4) Aadre laskmine, mis selle többe wasto wägga hea kidetakse ollewad ja ka saggedaste tehtud saab, ei tohhi tallo hobbuste jures mitte prugitud sada; talli- ehk söido-hobbustele  woib sedda ka wahhest tehha, agga siis woib se ka ükspäinis siis sündida, kui nad liig rammusaks on läinud. 5) Töö tunnid ja karjamaal söögi aeg, peab mudetud sama, ja se sündko agga ükspäinis hommiko warra ja öhto hilja, et lomad mitte kesk päewa pallawuse käes ei seisa, mis läbbi többi kergeste woib hakkata. 6) Wägga terrawaste tulleb tähhele panna, kuida ellajate laudadega, issiärranis tallorahwa jures, luggu on, sest et seal needsammad wägga pudulised, egga sedda põlle, mis nad peaksid ollema, sa wägga terwisele kahjulikult tehtud, issiärranis siis weelz kui põrna-többi siin ehk seal likumas on, sest et neil tarwitawat  puhhast luhwti sees põlle ja egga sepärrast  sisse ei sa, sest et neil tuule augukest sees põlle, kust pahha luhwt wälja ja puhhas luhwt sisse woib tulla. Kus sesuggusid tuule aukusi ei olle, seal peab wibimata nenda tehtud  sama, et lauda seinadele, kohhastiko ees ja tagga seinas, kaunis lae alla, weikesed pikkergused  haknad sawad sisse raiutud, nenda, et tuul parrajate woib läbbi puhhuda ja lautas  ikka wärske luhwt sees on. Kui ei peaks, se temp, issiärranis suwwe aeal, mitte lauda luhwti puhhaötama, siis on häddast tarwis, et ellajad suwwe aeal öseti wäljas õue peal maggawad, ehk kui wöimalik, ühhe kuri al, kellel kindlaid seino ja need sepärrast siis ka willumad, ning terwisele kassulikumad on. 7) Tehhakse mõisa- ja wallawaWsuWle köwwaste kohhuseks selle ülle walwats, et tallorahwas, omma sõnnikut järge möda lautadest  wälja weddawad, egga mitte ei lasse lauta jada, sest et se terwisele wägga kahjulik. 8) Üht issiärraliko röhto, põrna-többe wasto, nago sedda mõnNed, Lssiennesest targad nurga arstid ja solapuhhujad, annawad ja müwad, ei olle mitte, waid selle wasto on terwe ellajatele näddalas kaks ehk kolm korda torest soola-happut sisse anda, wägga hea, ja nimmelt nenda, et nende joma-wee sisse, ühhe pange täie peale, mis 10 toopi suur, kaks söma-lussika  täit üllemal nimmetud torest soolahapput  sisse pannakse, eht ka happendud rukki jahhudest tehtud jahhu rokka jua antakse. Kui peaks ollema, et ellajad sedda jomawet sola-happuga ei tahha jua, siis woib neile selle assemele parrajat solawet antud sada. 9) Peaks se ollema, et sodikud ellajatele ja nimmelt hobbustele ja sarw ellajatele, liga waewa tewad, siis woib neid agga selkombel ellajate kallalt ärra ajada, kui ellajaid ülleüldse, agga issiärranis ellamise kohhad, hirwe-sarwölliga,  ehk ka Prantsuse- woi kondi-ölliga (tohtre kele 0!. eornu eervi) nimmetakse, sawad  märitud, mis wägga hea rohhi selle wasto on ja keddagit södikut ellazatele ei lubba waewa tehha. 10) Peab hea toido ja rohke kuiwa pöhhu eest, mis tarwis, alla laotada, hoolt kantud sama ja selle Heale peab Loit iggapäew, enne kui ette antakse, soolase weega kastetud sama. Et meie weikene ruum ei lubba, kõik sedda õppetust ühhe korraga kasa tua, separrast jaeb pool tullewaks korraks. Ommalt maalt. Peenust. Ueste ammeti peale kinnitud.  Kolide üllem ministerium on, 21. Junil s. a.. ühhe kässikirja läbbi, Perno gümnasiumi  direktori Staatsrath Bührigit, arwata  1. Januarist 18?4, kolme aasta peale ueste ammeti peale kinnitanud. 234