piGsNvd ja Ms oma ligi olejatega raudtee hoowi sõitnud. Suure MajestäÄ on nov olnud, ka suure giide maja waatama minna, aga et aeg juba kaunis hiljaks oli wiibinud, seepärast on see sedakorda waatamata jäänud» Raudtee hoowis, on suur reisia armolikult  weel ükskord kõiki Ria linna poolest lakki  ta tud asemika selle röömuliku waStowötmise eest tänanud. Ligi kello kolmwerand üks, on suure wöerale  wastosaadetud keiserlik masin, reisi peale hallanud ja sõidab siis suur Majestät sellega Dünaburgist, Drissast, Witebskist ja Smolenskist  läbi, otse Moskwa. Wilna söamaakonna  ülem walitseja, kindraladjutant von Albedinski sõidab suure Majestäti kuninga Oskariga künni Witebskisse ligi. Omalt maalt. Peenust» Tulekahjust. Teisipääwal, K. Juulil, pärast lõunat, na kello 3 ja 4 wahel,  tõusis korraga paks suits linnast ja warsi selle järele hakkas ka tule-kell hüüdma, et tuli lahti ja kutsuma: tulge appi kuuljad ja nägijad.  Kellel siis ial jalad sönawötlikud olid, jooksid senna aga rohkem päält waatajaid, kui awitajaid. Raamatu trükkija Bormi hoowi peal oli puu kuur ja ait, wist töömeeste hooletuse  läbi, sest sääl olnud parajate tislerid woi puusepad ametis, põlema läinud. Et see maja üsna teiste elumajade wahel ja peaaego nende kulges oli, sest oli siis ka karta, et kahju õige suureks woib minna; aga tänu Jumalale ja meie wapra tulekustutaja seltsile, kes tunni poolteise järele, tule üle wöimust sai, mitte ükspäinis, et tuli edasi ei saanud minna, waid et ka pölew maja ja arutumad puud, mis kuuri al olid, kustutatud said. Peame seda kül wäga imeks panema, et rahwas nii ülemaga  himulik on, ühe seesuguse õnnetuse juure kokko jooksmas, aga awitada ei taha ometige keegi; on aga tulekustutaja seltsil tüliks ees. Liiwimaatt. Rahe kahju. Seitung ..Baltijas Semkohpis" ütleb Burtneekist sõnumid  saanud olewad, et sääl 6. Zuunil, pärast !Z«xmt> rasket rahet olnud, mis 11 taloperemehe  wilja põllud ärarittunud.- Nelja -Peremehel  ei pea körtki järel jäänud olewad, kõik Ma rahe" ärapurustanud, teiste peremeeste kahjo "olla mähem, neil jäänud muist järele; aga kellegi põllud ei ole assekurantsis ülal olnud. Niast. Armastuse annetest. See hirmus  õnnetus, mis 25. Mail tulekahjo läbi Morshanski linna rahwa paale tuli, kutsub kõik ligimese armastajad üleüldse heategemisele. Mitmed seitungid on juba hakkanud nende heaks raha korjama ja ka meie kubermangudes, on see soowimine elamaks saanud, nende õnnetumate  heaks korjakusi ettewötta, ega milgi kombel külma südamega nende häda päält waadata ja teistest mahajääva. Talinna seitung  on kõige esmalt hakkanud nende heaks andid wastowötma ja Rigas ..Rig. Westnik." Ka Ria seitung ütleb omas 144 numris, et seda ülemaga hädast karmis ja kutsub oma lugejaid kristliko armastuse tööle ja on alati malmis andid, Mis nende õnnetumate heaks anda tahetakse, wastowötmas ja nende kätte muretsemas. - Postmargidest. Riigi walitsus on meile nüüd uued postmargid andnud ja sellega postiraha alandanud; 19. Juuni kuu paamast saadik on uued margid käidawad. Et aga mitmel meel juhtuwad manu markisi olema, siis annab ülem postiwalitsus ..Wall. tääd." läbi tääda, et manad margid mitte ei saa uude wasto ümberwahetatud, maid igaüks neid nii kaua pruukida woib, kui ükskord käest otsa lõppemad, sest kirjad, kus need peal, wöetakse igas postkuntoris wasto ja saadetakse, kuhu adres kassid. P öllomehe lootusest. Riigi seespoolise  ministeriumi küsimise peale, kuida see aasta tali- ja suiwilja pöllude seisus ja rohu kasu olla, on kubermangude walitsejad telegrahwiga,  lühedalt selle küsimise peale wastust andnud,  kellest siis näha, kuida põllumeeste lootus  üleüldse on ja mis nad woiwad ehk mitte ei woi saada. Sisse tulnud sõnumite järele on lootus homiko poolise Wenemaal kõige suurem. Kewadised sagedad wihma saod, on kül suiwilja seemendamist wiiwitanud, ometige 227