Perno Postimees ehk Näddalileht M 2S t» 7« HAne sPärNUs, reede 21. Juulil.^ aasta. Pärn» Postimees tuleb nädalas ükskord wülja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud paamal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Pärnus t rubla AO kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Kuulutuse kulud on Z kopikat rida pooleks jagatud poogna külje pealt. Sisu: Politiika ringwaatus. Omalt maalt. Pärnust: Laadast. Wiliandist: Kauba ajamisest. Kingitus. Ruhjast: Laenu-kassa. Liiwi maalt: Raske rahe sadu. Peeterburgist: Õnnetus püssi läbi. Uus saadus. Elajate katku töbest. Graaf Schuwaalow. Odessast: Inimeste kauplemisest. Nishni-Nowgoroodist: Laewa õnnetusest. Twcerist: Tööde takistus. Hirmus torm. Saraatowist: Suurest palawusest. Wladiimirist: Hullud koerad. Wöroneshist: Koleera. Wöörält maalt. Bärliinist: Keisre terwisest. Mõrtsuka Höödeli surma nuhtlusest. Austria maalt: Söttumed. Inglis maalt: Ette wötmisest. Uuemad sõnumed. —"Kiriku sönumed. Intressi paberid. Kauba hinnad. Täädaandmised. Politiika ringwaatus. Rahu tegemise töö on lõpetatud ja wana kuldne rahu meile katte saadetud ; Juuni kuu wiimaste päewade sees , kas kesknädal wöi neljapääw on rahu tegemise protukol allakirjutatud,  kuhu kõik Euroopa ühes meeles oma arwamisi ja tahtmisi Balkan'i poolsaare sa wäikese Aasia maa muutmist selgeste walja õölnud  ja kirja pannud. Ehk kül wiimane kongres  sikoos olemine ja nöuu pidamine weel mitte ei ole olnud, siiski wöin täna sest õnnelikust ja rahulikust kongressi lõpetusest kõneleda, sest et need tülitsejad ja wastastiku raijujad partiid, kes sõda ähwardasid tuua, nüüd kokku leppinud ja ka rahu poolt könelewad. Mööda läinud nädala , kus meil ka juba suur rahu lootus näpu wahel oli, ajas Baatum,  sest et Wene seda oma tasku pista tahtis,  asja koguniste raisku ja oli karta, et suu- red-tükid hakkawad kohtu lauda istuma ja otsust andma, ilma sest hoolimata, et lord Salisburi ja krahw Shuwaalow 30. Mail eneste wahel oliwad maha teinud, et Baatum Wene omaks jäeb; kui see ka wastu meelt oli, arwas lord Beakonsfield enesele seda julgust wötta woiwad, selle asjale teist mundert ümber  panna ja Baatumi Türgi omaks waielda. Auus kirja saatja ütleb, et ta seda ühest ustawast  kohast kuulnud olla, et see wäga Türklase  meele pärast olnud, et üks seesugune segadus  Baatumi pärast, kongressi liikmete wahel  tulnud, mis üle aga teised kongressi liikmed  ning ka krahw Andrassi, oma meele pahandust  kuuldawaks andsiwad ja nimelt selle üle, et Inglased oma sõna ei ole pidanud. Nii pisut, kui see kellegile anuks on, kui keegi oma sõna ei pea, aga siiski peame lord Beakonöfieldi  pisut wabandama ja ütlema: ei tea mis ka meie oleksime teinud, kui tema asemel oleksime olnud. Ta nägi ennast kongressi