suse teadaandja" teab sest selgeste juttustada, et Peterburgi kubbermangus, Nowaja-Ladoga makonnas mitmes kohtas ellajate többe olla ja Jani ku teise pole sees 43 hobbust, 53 sarw-ellajast ja 9 lammast Siberi-többesse ärrakärwanud. Ka Mõskma kubbermangus Kiin makonnas on suurt ellajate surma olnud, agga issiärranis hobbuste surma; otse nendasammoti  tullewad ka Räsani kubbermangust sönnumed, et Ranenburgi ja Kassimowi makow nade luggu sesammasuggune olnud ja paljo ellajaid  aea tahha läinud. Peale selle kaevatakse meel Wladimiri kubbermangust, Jurjewi ja Pokrowi makonnast ja nendasammoti ka Witebski  ja mu teiste kubbermangudest, kus paljo ellajaid langenud, nenda, et mönned perremehhed  kõigest karjast ilma janud. Somemaält. Testament. Kingib Jummal mönnele rohkem warra, kui ta üllespiddamine  tarwitab, siis on se wägga Ikenna, kui sedda järrele janud warra mttte teiste kätte rielda ei jätta, waid paljo parrem, kui ta sedda ühhe testamenti läbbi, tarwittste asjade tarbeks lubbab. Üks sündinud Soomlane, nimmega Harald Wuruhjelm, kes Amuri jöe äres ühhe sure ammeti peal olnud, on möda  läinud Aprilli kuul seal ärrasurnud ja testamenti  järrele jätnud, mis järrele nüüd Some  senati kohhut kästakse temma tahtmist täita. Ta olla ommas. testamentis lubbanud sellele, kes kue aasta aea sees kõige parremat Somema sündinud asjade ramatut malmis kirjutab, lv tuhhat marki; siis tuhhat marki parrema pöllotöö riistade murretsemise tarbeks ja wimaks 24VV marki waeste kolilastele ärrajaggada.  Leiab kegi-siit laitust, siis tehko sedda; meie agga ütleme: minne ja te nendasammoti.  - Tihwlist. Keisre Herra reisist könneleb  seitung ..Kawkas", et meie suur ja armoline  Keisre Herra 20. Augustil Peterburgist  Kaukasuse male peab sõitma ja siis olla suur majestät 7. Septembril Petrowskis, 20. Tihwlisis ja 24. Bordshomis. Zggas kohtas on suur walmistamine selle wasto ja iggas paikas tahhetakse rigi issat ausaste wastowötta.  —Kuida kuulda jääb suur majestät kolmeks päewaks Tihwlisi linna ja neist tahhab  ta ühhel päewal Ka raja kõrbe sõita, kus wägga paljo linda peab ollema; wist jahhe peale. Nälja häddast. Persia rahwal on praego suur söddimine leiwa pudusega ja se ähwardab weel suremaks minna, kui se neil jubba käes on; sest et wanna taewa tädike taewa lugid lukku pannud, egga neile wihma piiska ei olle andnud; suur põud olla nende wilja põllud arra körwetanud. Surm tehha seal praego hirmo wäärt tööd! Kolera peab seal möllama ja pöllastamise wäärt paljo innimesi  tapma; ta olla jubba kõik Persiama linnad lõuna poolt põhja pole, läbbi käinud, ja praego olla ta Ärdebillis. Nihästi seal, kui kg teistes ma piride peal linnades ja küllades  on jälle üks issi modi többi, mis tohtritel  alles üsna tundmata, innimeste kallale tulnud ja se olla muhhud kaela peal ja körwade sees; se többi ei tahha keddagit järrele jätta, kelle kallale ta tulleb. Peale selle on Bender-Bushiris  ja Urmijas katko modi többi ennast  näidanud. Agga õnnetumaks o»n Persiamaal  suur tohtrite pudus ja sepärrast kä mitte sedda leida, kes seal többed? wasto teaks rohto anda, sepärrast on karta, et többed, mis seal kord likuma hakkawad, ülle piri ka kaugemale  sawad minnema, Nälg on seal ni hirmus suur, et innimesed surno kehhad maast ülles kaewawad ja ärrasöwad, nenda et Persia rigiwallitsus häddast tarwis näinud ollewad, söamehhi matmise paigadele wahhiks ümberpanna  ja seläbbi keelda surnuid maast ülleökiskumast.  Kus hädda suur, seal leiab ka ebbausk rohkem maad, ja wöttab wõimust. Persia rahwas on alles pagganad, agga nende seas ellab ka ristirahwast; —nüüd olla Kristlastele kõwwa käsk kätte antud, mitte toast wäljaminna, kui wahhest peaks wihma saddama, sest taewas ei sallida nende rosasid ridid ja sepärrast ei tulla neile wihma. Selle keelduse wasto söddida kõik wäljama sadikud, mis peale Persia wäljas polise asjade tallitaja minister olla wastanud, et se keeldus kõigekõrgemalt  pappide iösiärraliko nõutamise peale olla antud ja et se agga Armeni rahwa kohta olla. Sedda ei woi kegi immeks panna, et ebbausk Persiamaal wallitseb, sest se rah- 279