Ms ei manitse-öppetajad Igga pühhapääw kül rahwast kantsli' pealt jummala kartlikult ellada;  agga kõik sedda > manitsust lastakse ühhest  körwast sisse ja teisest Meie kirriko  seinad peawad nutma, et ni pissut pühhaid  leitakse ja kes sest ei holi, et Zssand Mki omma kohto ette kutsuma ja ütlema:  „Te arro ommast maeapiddamisest!" Woi kuida st ka stlgeste pühhas -ksjas ftisab: .Wargad ja jodikud ning horad-tt pea Jummala  riki pärrima." Ärgo petko need ennast, kes kurja tewad, seöe walle mõtlemisega, et kui ilmlik kshhus neid ei olle kätte samd, nemmad siis jubba kõigist wastamisest lahti on. Wiimsest kohtust ei pease kegi! Ommalt maalt. Mer.Vo «sskoKNsftv Wallawannema  lang mi sest» Wallawannemaid wallitseb wald issi enneste keskest selle lotusega, et nende asjo truiste ja korra järrele peawad ta Uitama ja nago walla eest kostma; agga kõik ei Me seks sündinud, et selle ammeti peale-W--bawad  ja sedda mis kohhus, ka truiste täivamad  ; unnustawad arra, mis wannet nad mandunud ja mis nende ammet nende käest nõuab, egga mõtle selle peale, et wimaks häbbi palgaks" samad, kahjo jqgo nimmetamata.  Söbber kirjutab ühhest wallawannemast  nenda: . . Kule Postimees, mis ma sulle ühhest wallawannemast  tahtsin juttustada; assi on sedda määrt, et ma sedda omma teada ei woi piddada.  „P. mallawannem J. J. kes ka ühtlase  kaunis tubli klasi söbber, olli mödaläinud süggisel mitme mehhe käest koddo pearahha wastowötnud ja parrast mõisas lasknud kirjutajat  ramatusse üllespista, pannud ka rahha laua peale, agga jätnud mönned rublad tasko taggawarraks. Üks neist walla wõörmündritest  olla sedda issiennefes tähhelpannud ja käsknud kirjutajat, kui rahha wastowötmine löppetud olnud, rahha ülleluggeda ja ramato järrele  järrelwadata, kas summa täis annab; agga ennäh! seal olnud pudus ja nimmelt ni paljo, kui weel wallawannema kaarmanis olnud, seal teinud wõörmünder karra ja öölnud wallawannemale  su sisse, et rahha taskust peab Välja .tvWa. Ehk ?ül wallawannem wasto seisnud ja .wabbandanuh, et sedda rahha ei olle rohkem olnud, ei olle teine.; enne .järrel andnud, kui rahha kaarmanist Välja tulnud» Assi antud kihhelkonna'kohtule teada,'kõik ammetnikud  kutsutud ette ja kes jäi süüdlaseks-? Wallawannem! Kohhus teinud (edda kohhe ammetist lahti ja lasknud weel pealegi hea peotäie  trahwi maksa. Waat säh! Minne sealt kasso nõudma, kust sedda ei woi nõuda. Kurb on se Ml, et üks Vannutud.ammetnik nenda teeb, agga wallale -on se ka öppetusM, et eddespiddi snnam ette Matab, kedda sesugguse ammeti peale wallitseb. -Üks Valla wannem peab tru ja ustaw ollema, sest tsmma kätte on paljo Mtud. - v Raam'atute-puudus»  Hea söbber kirjutab meile Willandimaalt  eesti kele ramatute puduse pärrast ja tal on ka meie arwates sulla õigus. Kui neid ka jubba hea kord ilmale sündinud, siis ei olle kõik weel omma tüma ja sisso polest ni tullusad, et ühhe ramatu tundjale maitsema  dja kassolikud on. Siin tulleb nüüd kirri, mis sönna sõnnalt ja kirjutaja sowimise peale ue kirjutuse wisi peal anname. ..Meie eesti kele kirjawara on kül muu haritud  rahwa körwas wäga weike ja puudulik; sest kui sa ühte raamato poodi lähäd, näed sa seal kõik seinud maast laeni paksu raamatudega  kaetud olewad ja eesti keele raamatud aga ühe weikse riuli peal ehk kasti sees seiswad,  siis näitab kül lugu nagu kahe talunikuga  olewad, kus teine juba amu manast peremees  olnud ja naaber ales üsna asuja. Et lugu nõnda, siis tuleb küsida: Mis on ühe asuja peremehe kohus kõige eesmalt ete wöta, kui ta halja oksale tahab jõuda omas maeapidamises?  Minu arwates kolm asja: 5, kõige tarwi-- lisemad ja hädalisemad asjad maeapidamiseks muretseda; 2, oma maad harida ja ramutada  nii paljo kui ial wöimalik on, ja 3, wäsimata  truusega mõistuse najal tööd teha. On nüüd need kolm asja ühe asuja peremehe  juures näha, siis wöib julgeste uskuda, et niisugune teise wanema naabrile järgi jõuab ehk arukorral weel möödagi. 49