õigus" oli oma palga taieste saanud, mispärast  ta weel kaua järele tänada wöiS. -—Sellepärast  kutsuda ka mõned naljahambad tüdrukut  ..Raudpääks"/kes seda wastu- wömud pidada, et temale suuremat wiga ühtigest 'pole sündinud, kui et nattuke uimaseks saanud, mis pea jälle mööda läinud» . - Kuida hiljem kuulda oleme saanud, olla seesamma pähä taguja kiriku wöörmündriks tõstetud! Noh, eks ta ka nüüd teistele öppetust  anna, et ..Rusikaoigust" mitte enestele kohtumõistjaks  ei wöttaks, kes päris kahju tegija. Aga meie lisame ka senna juure ja ütleme: äkiline meel ei tee iialgi haav, ja kus riidu ja pahandust näeme tulewat, siis seda mitte enam taga torkima, maid waigistada püüdma.  J. O. Wöeralt maalt. SMkfKMKstt» BerliNist. HeAsegomina  asjust. Üks auus kirjutaja kirjutab: Kui see õnnetu segamine ja mässamine Hertsegowinas  mitte ei oleks, siis ei jäsks sel kewadil politika teel, midagist soowida üle; aga prasgo lähäwad asjad saal oma tee! ikka edasi ja ei taha milgi wiisil paremaks Minna ehk kü! suured riigid ka omalt poolt on katsunud  seda mässamise tuld kustutada. 14 pääwaline söariistade seisu aeg lõppeb ZS. Märtsi kuu pääwaga ära, mis wana sultan mässajate peawanematega teinud, aga selle wahe aja sees ei ole midagi enam sündinud, mis rahu lootust oleks suurendanud ja mässajate  lootust ning ustawust sultani peale kinnitanud  , maid palju enam seda kinnitanud, et n'ad parema söariistade peale oma lootust panemad ja nendest loodawad paremat ja kindlamat  rahu enestele tulewad. Nad jäemad kõmas te selle juure, et nemad aga ükspäinis siis omad söariistad käest maha panemad, kui nad endid priiks ehk iserahwaks on sõdinud,  ehk et teiftd suured riigid selle eest waStawad,  et lubatud sMdufed ka tõeste säsl oma wae ja Valitsuse sisse askuwad.' Aga üks seesugune eest kostus tahab seepärast wöimata Ma, sest et wana sultan, nende saaduste wastowötmist  ja täitmist ei tahta wastowötta ehk et temal seda Mäge ja jöudo seda täita. Türklaste elu lugu lähäks' nenve läbi pahaks/ sest el' wöikS-flis Mitte-enMnenda eladch kui tänini vn elatud ja--mis muud weel sen-W körwa; seepärast ei jäe Ml muud üle , kui ärarikkumine. " : RMgmfÄO» Tingimistkst. Suttotina Mässajale peawanemad on 22. Märtsil linna walitsejale Rodih tsädustanud, et nemad ala- Mal seifawa tingimistega söarkiötad saawad mshapanema ja rahule jääma: et Begimäa kolmas osa neile saab antud/ nende majäd ja kirikud kroonu kulu peale üleseWatW, tarwitaw  wiljaseemne, karwitaw osa karielajaid ja põllutöö riistu , magasinide ülesehi tami ne ja nenda wiljags täita, et aastane leib sees on, kümnese mahajätmine kolme aasta peale/ Türgi söameeste ärakutsumine ja et üks maike osa karnisonisi Niksiki, Gtotski, Wötfha, Mostari,  Trebinje ja Wewalje linnadesse, kus WM ja Austria walitsuse agentid ehk asjade taM tajad aset pidawad ja korraliste asjade käigu üle walwawad ja wiimaks, kõige suure riikide eestseisus ning kõige Türklaste sõariistade käest äraandmine, enne kui kõik muu on sün Vinud. Jtzglismsatt» Hirm us õnnetu s. Londonist kirjutakse 25. Märtsil: Merdeenis on ella pärast lõunat Ms hirmus suur õnnetus  sündinud. See pääw on üks suur pühapääw  ja et ilmuke Äewäga kena M, seepärast  oliwad hulk rahwast pisukeste paatide sisse astunud, et nendega üle jõe teine poole kaldasse kalameeste külasse ..Torn- sõita, kus päris lusti pidaMse koht oli. Ühe nende paadide sisse olla nii wäga palju et paadi söudja peremees ei ole tahtnud kõguniste  kaldast äralükata, agä sees istujad Oötnud paadimehe käest aerud ja lükkanüd paadi kaldast ära. Kesset jõge on paat ümberläinud  ja neist 60 kes sääl sees istunud, on 32 arauppunud za kaks neist, keda eluga wälja saadud, on pärast weel ärasurnuo. 134 Wastaja Redaktor: C. F. Loxenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigtis, 13. Apnlil 1876.