olla nago kõik üsna kaddund, agga siis olla ta jälle nago põrmust üllesajanud ja kaswama  hakkanud ja lummala au üllestunnistanud.  Jubba peale 300 aasta taggasi, on ristiussu öppetajad senna läinud ja tööd teinud,  agga siis on jesuitide öppetajad ja ka Muhamedi ussulised korraga senna tulnud ja möllemad tahtnud pagganaid nende usso poole pöörda. Kunningas olla neid ennese ette lasknud  ja olla neile öölnud: Toge kummagist ussust kõige targemad mehhed mo ette, need waielgu mo ees omma ussu oppetuse parrast, siis tahhan ma kuulda, kellel õigus on ja sellele  saan ma lubba andma omma öppetust siin wäljalaotada ja pagganaid temma ussu pole pöörda. Muhamedi ussulised olla 8 kuu parrast,  agga jesuitid kahhe aasta parrast taggasi tulnud ja siis on Muhamedi usk iggale poole laiale laotud olnud. Sadda aastat parrast sedda, on Hollandi rahwas selle saare peale tulnud ja sedda ennese kätte wöitnud; agga selle peale on jälle 100 aastat möda läinud, enne kui Hollandi rahwal olla mele tulnud, pagganate hingede peale hallastada ja neile hinge rooga jaggada laska, ja se on olnud aastal 1750, kui essimesed Hollandi missionärid  senna olla tulnud; neid woetud seal kül sure lahkusega wasto, agga nende töö olnud, nago mustlase töö, mis ei siggine. Ristikoggudused,  mis senna ollid koggutud, lahkunud jälle ärra ja assi läinud üsna nurja. Rigiwallitsus  olnud iggapiddi wastane, egga põlle tahtnud, et! pagganad öppetatud sawad. Peale selle ei sadetud neile kottu rahha järrele ja ilma rahhata on ühhe missionäri ello wägga waene, sest siis hakkab nälg nendega protsessima.  Nende töö olnud kauni hea järje peal, agga nad põlle middagit wöinud parrata, piddand  seisma jätma. Agga just siin piddi se sönna tõeks minnema. ..Üks külmab ja teine leikab." Kui missionär Kam aastal 1817 Selebesse tulnud, on Alwurite pealikud, kelle wannemate wannemad ennemuiste ristiinnimesed  olnud, pallunud neile öppetajaid murretseda ja olla lubbanud omma kulluga kirrikud ja koolid üllesehhitada. Hollandi missioni selts olla nende palwet kuulnud ja öppetajat Hellendorni  neile öppetajaks läkkitanud, kes 12 austa aea sees 5000 innimest olli ristinud. Parrast on Riedel ja Schwarts temmale appi tulnud ja nende töö on kauniste eddasi läinud.  Schwarts olla üksi künni 1859 aastani 15,999 Ulwuri ristinud. Künni 1862 aastani  olnud seal jubba 69,999 ris tiin nimest, 127 kooli ja 12,999 kolilast koolis käimas. Ommalt maalt. Pernust. Walli torm. Tormid ja marrud on wanna taewa Tädi, käskjallad, peawad senna minnema ja fedda teggema, mis neid kästakse, kui ka wahhest pahha, mis meil nattuke wastomeelt. Mödalainud esmaspäewal,  se olli just Kadri päewal, 25 Nowembril, olli meil kõige päewa kaunis walli tuul ja wihma, agga waöto õhtut läks se ikka wallidamaks,  ja wimaks sesugguseks marruks ja tormiks, kelle sarnast ka need kõige wannemad  innimesed ei mälleta näinud ollewad ehk wahhest 59 aasta eest taggasi; kõige wallidam olli ta öhto kello wie ja seitsme wahhel, seal lopis ta kaktuse kiwwa saddade kaupa kattuselt  mahha ja ajad ning plangud piddid nago soldatid suretükki kuuli ees langema. Kuhhu sa silmad pörad, seal sa augo kattuse sees leiad ja plangud, mis wasto tuult ollid, need on maas; ka mönned wannadlased kurid, on ümber  lükkatud. Agga kõige suremat nalja ehk kahjo on se marru merre ja jõe peal teinud. Merre jeä on ta kõik karjasmaale kuiwa maa peale ajanud ja jõe jeä ülles kallaste peale kokko ja mis senna põlle mahtunud, selle ta ajanud jões ühte unnikusse, wist põhjani kitunud, muido wiiks wessi sedda jälle arra merresse. —Kolm laewa, mispulwärkiswiljaga laditud ollid, on ta sealt kasa wötnud ja üht tük maad peal pole silla, wasto klassinad, kuiwa  peale ajanud, teist wissanud ta Räma kõrtsi alla kuiwale ja kolmandama ajanud ta Zröhlingi weske kohta pukso jeä sisse. Üks laew olnud merre peal jeä sees, sedda ajanud ta kõige jäega ühheö, wälja pole rammi, kuiwa  maa peale. Kas neist laewadest weel kellegist  elloloma saab, on teadmata. Meie ülle jõe samise rikkus ta ka koggoniste ärra. Sure paadi, kellega hobbusid ja suremat kraami ülle weeti, on ta, ehk kül mehhed hoida 395