nas katsuma läinud, agga ennäh immet, vbristleitenant  Kabrineti läinud omma meestega nende peale ja nad katsunud agga, kui willedad  jallad kellegi! olnud, jätnud 1? surnud ja paljo hawatuid lahhingi platsi peale mahha. Nüüd on Don Kartusel jälle asja, ütlewad teised, omma söa kohhut kokko kutsuda ja asja läbbi kulada laska, kuida se tulnud, et temma mehhed laiale pillatud. Kuida sedda Prantsuse poolt teadaantakse, olla temma sedda suurt tood teinud ja omma endised kindralid Karasa, Polo,  Äguirre ja Markwis Baldespinast selle pärrast söa kohto ette wastamisele katsunud, et waenlaste eest ollid pöggenenud. Praego odetakse kasko, mis läbbi se suur wapper peamees  issi omma pöggenemise pärrast kohto ette kästakse astuda, otsust andma. Uemad sönnumed. Pernust, 8. Nswembril. Meie noor külm, mis issesnnssest mitte liig karre põlle, on ommetige  meie jõele kane peale tõmmanud ja ni köwwaks teinud, et nored innimesed nago warblased ülle jooksewad. Laewameestele teggi ta sesugguse rutto tehha, et ülle pea ja kaela sisse w otsid, mis weel ial woimalik olli ja siis weikese aurolaewaga endid wälja weddada  lasksid. Mehhikesel olli teggemist küllalt, weddas esmaspäewal päewa ja ka liggi öö läbbi üks teise järrele tee otsa peale. Kuida kuulnud olleme, tahhetakse.tänna meie jõe sild pealt ärrawötta ja talli korterisse wia. Tallinnast, 28. Oktobril. Preisima laew ..Karl-Schön", mis mitmesugguste kandadega laditud ja Stettinist Helsingworsi linna olli minnemaö, on mödaläinud neljapäew öhto Rakkumäggi kohta randa läinud ja senna ärra waonud, nenda et laewa rumis jalga wet olnud. Sedda sealt jälle lahti tehha, põlle kannini weel korda läinud. Odessast, 25. Oktobril. Meie suur ja armoline Keisre Herra ja keiserlikud kõrgused, Suurwürst Aujärje pärria ning temma suur abbikasa Suurwürstina on tänna Liwadiast sia tulnud ja suur Majestät Keisre Herra reisis  öhto kello 7 siit jälle eddast Peterburgi pole. M oskwast, 27. Oktobril. Tänna öhto kello 8, reisis suur Majestät Keisre Herra siit läbbi Peterburgi. Peterburgi st, 30. Oktobril. „Wallitsuse teadaandja" annab teada, et suur Majestät Keisre Herra 28. Oktobril hommiko kello 9, 45 minuti Liwadiast tulles kalli terwisega Tsarskoje-Selusse tulnud. Keiserlikud kõrgused  Suurwürst Aujärje pärna ja temma abbikasa  on omma keiserliko lastega pühhapäewal, 29. Oktobril enne lõunat kello 1 1 kalli terwisega  Kolpinusse tulnud ja sealt kohhe eddasi Peterburgi pole reisinud. Berlinist, 31. Oktobril. Wanna Saksama  keiser Willem on jälle Berlini taggasi tulnud  ja nende nekrudi wötmine Elsassis minna rahhoga eddasi. Berlinist, 3. Nowembril. Läne merre äärdsed linnad on mödaläinud päiwil, kus hirmus  marru möllas, mönned rohkem, mönned wähhem wee häddas olnud ja kaunis rohkeste laewo randa läinud. - Madritist antakse teada, et Hispania kunningas häddise terwise pärrast, peab wodis maas ollema. Mönnesuggused sönnumed. Siin mönni sönna hobbuste piddajatele. Immeks Munemise wäärt on, kui kaua Üks hobbune ilma sömata ja jomata woib olla. Nüüd wimasel aeal on selle polest katset tehtud,  et kui se wahhest peaks juhtuma, et temmale  korra parrast süa ja jua ei woi anda, kui kaua ta ilma nendeta woib ellada; siis on leitud, kui ta korra järrele wet saab, 25 päewa ilma sömata woib ellada, saab ta agga kuiwa toito ja mitte jua, ei woi ta kauem, kui wiis päewa wälja kannatada. On üks hobbune 10 päewa järges kuiwa toitu sanud, agga mitte korra järrele wet jua, siis on temma siissikond nenda arra kullunud, et seal middagi ennam ei aita, waid peab omma ello löppetama. Sest on siis selgeste nähha, et üks hobbune koggoniste  ei tohhi jomata seista, waid se häddast tarwis, temmale korra pärrast jua anda. Noh hobbuste perremehhed, kas ollete tännini kõik nenda teinud? 371