separrast õlleks siis wägga sowida, et igga pöllomees, omma seemet ni saggedaste, kui ial wöimalik, ümber wahhetaks, seon: et raske ma seeme kerge maa peale ja jälle ümber  pöördud, kerge maa seeme raske maa peale külwatud. Linnu ja kannepid, mis muist kattega ja muist massinatega harritud, olli mõnda seltsi sea! ja issiärranis ollid Poikerni  mõisast linnad näitusel, mis Belgia maa prügi järrele ollid harritud ja 70 rubla perkpunnast  makseti. Nenda ollid ka linnad omma  headuse ja' numre järrele nenda kokko pandud, kuidas neid wäljamaal ostetakse ja prugitakse. Mitme suggused maa prowid, kunstlik sõnnik ja pöllo saagid, lahhutuse läbbi arro peale pandud, kui paljo igga jaul taime sööki nende sees. Tarwilesi riisto, mis wee lodijad, maamöedud  ja ka pöllomehhed prukida woiwad, olli mitto seltsi. Neist riistadest, mis iggal loma piddajal peaksid ollema, ollid t) üks aadre raud, 2) üks trokar, 3) üks warrenoel  ja 4) üks klistiir prits. Aea-maa sagidest ja riistadest olleksid meil kõige tähtsamad aea-wilja puud. Aea-wilja pude eest saab meie ma nurkas parraks wee! wägga pissut tehtud ja murretsetud. Kui sureks maea illuks ja kassuks õlleks se, kui igga maea jures wiljapu aed õlleks ja kui paljo kasso annaksid need platsid, mis muido tühjalt seiswad, kui nemmad wilja-pude al olleksid. Ka ummalad on. aea willi ja saak, mis ühhe perremehhele temma weikest waewa ausaste tassuks, kui agga wähhegi hoolt selle eest kantakse, ja nattuke  mõistust seal jures prugitakse. Sawad neid ommetige wägga pissut meie jures tehtud  ja istutud, ossast agga ni paljo, et hädda pärrast omma tarbeks sawad. Ka tubbakas annaks head kasso, agga se on waene assi, et ta meie jures iggas paikas ei kaswa ja teeb sedda kahjo, et maad ärra kurnab. Metsa saagid ollid mitmet suggo, kül sured puu-pakkud ja nored wössad, puu seemned ja samlad. Nenda olli seal üks tamme puust laud, mis ühhe tamme palgi otsast olli mahha saetud ja kelle jämmedus rist läbbi möeta tubliste omma wiis jalga paks olli.  Samlaid  olli ka mitto seltsi, kül neist, mis maas ja ka neist, mis pude peal kaswawad. Seal Olli ka rabba Mättaid nähha, kül neid, mis kattega ja ka neid, mis massinatega malmis tehtud. Terpentini elli, törwa, Wsa ädikast  ja waiko; nendasammoti ka nine-sugge, kül wisade, sõelade, raggaskite, köiede ja karbide  tarbeks ning ka puu - nõua ja lussikaid, agga töö polest wagga waesed, nenda, et meie puu-nõud ja lussikad ilma kartuseta nende körwa olleksid wöinud astuda. Oppetlikuist karjatustest ja asjadest ollid mitmed svggo kahjo teggewaid puttukaid ja mardikaid kõige omma pessadega nenda senna todud, kuida nemmad metsades ja roht-aedades pudele kahjo tewad. Metsa töö riistadest ollid seal puu-ja raudtalwast  künni kõige tarwilisema riistapuuni nähha, ka püssidest ja teiste jahhe piddamise riistadest, mis mönne jahhe mehhe süddant õlleks römustanud, ei olnud seal pudust; püssid  24 rublast künni kahhe saea rublani. Ellusaid metsa lomi ja linda ei olnud seal kül mitte, agga sedda rohkem kõik suggu täis toppitud lomi ja lindusi, mis emalt kui ellusad  näitasid ollewad. Met ja wahha olli ka küllalt ja ka mitmet seltsi. Messi-Lind on kül üks weike lomake, agga annab paljo kasso, kui temma eest murrelikult hoolt kantakse. Ka meie maal on kohtasi, kus nemmad wägga hästi siggiwad ja kus neid woib piddada, agga ka selle polest peame kaebama, sest neid on wägga pissut leida. m Willast riet ja lõnga ei olnud paljo, agga mis seal olli, se olli ka wägga tähhelpannemise wäärt. Linnast lõnga ei olnud muialt, kui agga Ria lõnga wabriko pealt üksi. Mis sure rahhameestel wäärt ollid wadata ja osta, need ollid tulle ja warga eest kindlad  rahha kappide Neid olli mitmet modi ja mitmes suruses ja mis ommä kulutuse järrele,  ei kellegi pikka - näppo mehhe ees pea lahti kargama ja peawad ka, kui tulle kahjo juhtub, ni hästi rahha kui pabberid tulle eest kaitsma, et ärra ei põlle. Jälle ollid seal õmbluse massinad, mis wägga wäärt ja kassulikud rätsepa ja kingisseppadel, agga mitte pöllomehhel ja lehma nissa söerutajal. Nüüd wimaks olli seal ka hea kord kunstliku sõnnikut, linno sõnnikut, kondi-jahho, sarwe- 356