Portugalimaalt. Pahha nöu tühja läinud. Mönni aeg taggasi, ollid ka Portugalimaal  samsus asjust kuulda; seal olnud kaks seltskonda, kes enneste seltsis wandes ollid töutanud  Portugali riki prii-rigiks tehha, se on: neil olnud nöu omma kunningast troni pealt mahhalükkata ja üht präsidenti temma assemele wallitsema panna, nago se praego Prantsusemaal  on; agga ommetige et olla assi korda läinud. Nüüd olla awwalikuks sanud, kes need seltsid olnud, kes nende pea mehhed ja kus nad ilmale sündinud; agga jälle on nähha,  et sured mehhed nende nöumehhed ja juhhatajad  ning seädiad olnud. Üks seltskond olla ennamiste puhha Portogiislased agga teine seltskond ennamiste Hispaanlased ja Prantslased.  Ehk kü! nad olla mandunud mitte järvel  anda, ommetigi sanud mehhiksed laiale pillatud  ja kõik ettewotmine läinud nurja. Jummal kaitseb ka omma ärrawallitsetud ja salwitud mehhi, egga anna mässajatele melewalda  nende ülle. Afkamaalt. Söa j uttu st. Nüüd sel aeal, kus Eüropamaa kallist rahhust ennast römustab  ja kõik ärra tehhakse, et se ka jädaw õlleks, hakkab kaugel hommiko pool Äsiamaal söa karra ülles tärkama ja seal peab Japani riik sedda kõige suremat mango mängima, nago Prantslane sedda pari aasta eest Prantsuse-Saksa  söa hakkatuses teggi, kes sellepeale wälja laks Preisi rigist üks ossa omma tasko toppida; nenda tahhab nüüd Jaaplane ka seal omma naburitega tehha. Agga mis sai Prantslasest,  kes sure ahnusega wälja läks? Sakslased  ei lasknud ennestega mängida, waid tahtsid Prantslase mammust koggoniste seljast ärra kiskuda ja nenda woib wimaks ka lapaanlase kassi käia. Küllap same pärrast näggema kuida nende jookseb jännes; ehk kuida luggo lähhäb. Se kord ei tea meie sest suremat könneleda.  Uemad sönnumed. Perri ust, 4. Oktobril. Olleme jubba ka 60 Mihkle päewa selja tahya saatnud, agga ei mälleta mitte näinud ollewad, et Oktobri ku hakkatuses mönni wilja suggo teist korda õitseb» Meil olli seal omma lähhedal küllamehhe  ma peal suwwel mönni peenar kartuhwlid  maas ja manna körwane olli peenra äärt möda mönni oa-terra mahha pistnud, mis ka kewwade wagga priskeste kassuma hakkasid, agga suine pallawus kuiwatas enne aego ärra, et wilja ei kandnud. Süggise aeasid ued wössad  jurikatest ülles ja need on praego täis öisa; kas wahhest wilja puud ka peaksid õitsema? sedda põlle meie kuulnud; agga Tallinna seitung  könneleb, et seal 25. Septembril ühhes aedas üks öuna-pu täis öisa olnud ja immestlewad  nisamma ka, et kõige wannemad innimesed  ei mälleta üht sesüggust loduse mängo näinud ollewad. Wäljamaal, kus sojemad maad, seal põlle se imme, seal öitsewad nad ennamiste igga aasta kaks kord. Riast, 28. Septbr. ..Wall. teada andja" könneleb, et Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh  25. Septembril Moskwa ja 27. kalli terwisega Peterburgi tulnud. Tallinnast, 29. Septembril. Wanna prügi ja wisi järrele sai selle mällestuseks, et Tallinna linna wannemad sel päewal 1719 aastal issi endid kõige linnaga Wenne keisre wallitsuse alla on heitnud, wanna wälja tenind soldatidele kanuti klubbi maeas, lõuna kello 12, lõunast süa antud. Sönnumite järrele, mis Eestima tohterdamise  wallitsuse inspektori assemik herra andnud,  olla ka Jöhwi kihhelkonnas, Songe mõisas  15 innimest kolera többesse haigeks jänud. Johwi kihhelkonna tohter olla kõik teinud, mis teadnud hea ollewad, et se pahha tõbbi ei saaks laiemale laggunema. Liwadiast, 27. Septembril. Suur Majestät  Keisre Herra on Rootsi kindrali Björnsterni,  kes neid sönnumid tonud, et kunningas Oskar !l. Rootsima kronitud wallitseja on, lahkeste wasto wötnud. Meie sure ja armulise  Äeiserina termis olla wägga hea. Berlinist, 27. Septembril. Krahw Arnim,  kes Saksama asjade tallitaja Parisis, olla Baden-Badenisse sõitnud. Jubba Hispaanlased  katsunud jälle kord omma kunninga peale laska, agga põlle mitte õnneks läinud. Jummal kaitseb omma salwitud meest. Berlinist, 28. Septembril. Kartuhwled 331