römus, kui töö korda lähhäb, nendasammoti  ka rööwled ja risuja, wargad ja kotti lohkujad. Stawropoli kubbermango seitung juttustab ühhest konnast rööwimise tööst, mis 2. Nowogrigorjewi maakonnas olnud, 20 Kalmuklast ajanud ühhs tallopoea lamba karja, ühtekokko 230 pead, ärra, ülle Momutsi jöe. 20 tallopoega ajanud lamba wargid tagga ja tahtnud omma uttude karja nende käest ärrapeästa,  mis agga seläbbi põlle korda läinud, sest et 70 söariistadega ehhitud Kalmuklast omma suggu wendadele appi tulnud ja tallopoegade  hulka taggasi ajanud ja nenda on nad palja kättega omma teed taggasi tulnud. Sedda nimmetame, kui teistel ka selle wasto middagi üttelda põlle, awwalikuks warguseks. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Keisre terwisest. Berlinist kirjutakse 18. Detsembril: Et wanna keisre terwis mödaläinud näddalal suur assi põlle olnud, on issiärranis sest nähha, st wanna keiser issi, temma wend prints Karl, kroonprints  ja rigikantsler würst Bismark, pitkem aeg olla juttus olnud, ja need suremat suggu mehhed, kes wanna keisre liggi lähhedal, ütlewad  kuulnud ollewad, selle ülle nõu piddanud,  et rigiwallitsust ühhcst aeast kroonprintsi kätte anda, et wanna keisril aega õlleks, rahhus  ellada ja ennast parrandada ja ommale rammo kogguda, rigiwallitsust jälle korralikult kohhe teed hoida. Nüüd agga olla ta jälle parrem, kellest wäljamaa rigi seitung könneleb  ja sada igga päewaga tuggewamaks, ja lotus olla, et jälle omma täieliko terwist saab kätte sama. On jo wanna innimene ja wannadus  ei jätta omma õigusest järrel, egga kula, kas ta on keiser ehk mönni saunik. Noh, nüüd on arru käes, kust se jut olli wälja läinud, keiser Willem olla minnewa ose ärrasurnud. Wadake, assi olnud nenda: Wanna keiser Willem, kelle terwis nattuke waene, on esmaspäewa öhto ärraminnestanud ning pool tundi aega, kui surnud waggusi seisnud. Üks kõrgema pulga peal seisaw mees, kes allati temma ümber ja temma jures, arwanud tedda surnuks ja ruttanud tullist-jallu kroonprintsile sedda teatama, et wanna keiser olla praego ärrasurnud; sedda kuuldes ruttanud kroonprints kunningliko palleesse, omma keiserliko issat, kes praego olla ärrasurnud, watama, agga keiser olla selle wahhe aea sees ommaft minnestusest jälle ülles ärkanud. Sönnemete wia ammetnik  ei arwanud sest kül ollewad, et kroonprintsile  olli teatanud, waid lasknud sönna sia ja sönna senna mahhakukkuda: wanna keiser surnud  ja sealt olla se karra wälja jooksnud. Neid samma sönnumid on ka Sakseni maa wollinik ja asjade tallitaja kuulnud ja warsi Dresdeni, omma kunningale telegrahwiga sedda teatanud. Weel selsammal ösel on kunningas Albert telegrahwiga järrel kulanud, kuida luggu olnud, sanud agga wastuseks, et essimesed sönnumed  mitte tossi põlle. Nenda olli siis kõik Berlini lin sedda karra täis sanud. Keiser on surnud. Hollandimaalt. Atshini s ö aA , kellest jubbs wimati könnelesime, on Sumatra saare pealt söa platsist telegrahwi sönnumed Haagi linna tulnud, kus kirjutakse, et Hollandi  mehhed 26. Detsembril, öhto pole saare peale, parrem pole Atshini jõe kaldale, Kartoni  lähhedale, üht kindlat seise kohta teinud ja mollemad jöe kaldad ühhe silla läbbi kokko siddunud. Need tööd ja ettewötmised leidnud seal takkistust ja nimmelt seläbbi, et kolera haigus  paljo mehhi issiärranis töömehhi, mahha rewwinud, piddanud kolm päewa üsna rahhul  seisma ja selle többe parrast on ka wagga tarwis olnud, et söamehhed nattuke puhhata sawad. Hollandi söa wäed sawad omma seiso kohta kindla kantsidega kindlaks teggema. Waenlane,  kellel toiduse krami polest suur pudus käes, saab wist pea sealt wälja pöggenema. Atshini sultani käest põlle meel wastus kirja taggasi tulnud, sepärrast siis ka teadmata, mis ta saab teggema. Hiljemad sönnumed, mis Penangist tulnud, juttustawad ühhest wägga kibbedast taplusest, mis neil seal 26. Detsembril olnud; wöit janud  Hollandi meeste pole; nende kahjo olnud ses tapluses 16 surnud ja 66 hawatud. Ühhe sure pattarei ehhitus Kratoni lähhedal olnud pea lõppemas. Rudjah Pedir olla 1566 meest abbiwägge sanud ning Kratoni saatnud. Kind- 14