juks on, maid parrem. enne kui .pärrÄst-Mihha waeno löppetada ja sõbralikult ühhendada; sest Prantsuse maale on häddast rahho karmis.  Inglastest antud nöu on tõeste sure tänno waärt, peaks ta agga ka többise Prantslase süddant ligutama, et ta ärratunneks  , mis temma rahhule tarwis lähhäb. Mis minister Thiers Eüropa maad läbbi reisides näinud ja kuida ta taggasi tulles Prantsuse asjo leidnud, peaksid temma silmad kül lahti kiskunud ollema, et ta Inglase nöu andmist öiete sure hinna wäärt peaks armuma»  Ehk kül Inglane neile üht mehhist nöu andnud, kellel omma ossa raskust sees, siiski on karta, et nad sedda nöu ei sa wastomötma,  egga Sakslase käest söariistade rahho palluma, eht kui teised sedda ka pakkumad, mitte nende käest wastowötma. Krahw Bismark  on sedda kord öördanud, mis tingimistega  nemmad rahho samad teggema, egga ei Me ka lota, et ta sest karma wäärt saab körwa  minnema ja se peaks neil jo ommetige selge ollema, et midda kauem södda kestab, sedda raskemad koormat Prantslased omma selga sidduwad. PrsntfufeMMMlt. üks Prantsuse seitung  könneleb, et keiser Napoleon, enne Sevani  ärraandmist, olla mahha teinud, et kegi temma asjo ei pea lahti kiskuma egga läbbi sortima, ja sedda on temmale ka lubbatud. Rägitakse, et temma warra surus peab immestlemise  wäärt suur ollema. Tuilerinis leitud  kirja järrele olla temma tubbane warra 28 miljoni pranki suur. Inglismaal peab temmal kahheksakümmend miljoni paigale pandud  ollema ja se ei olle weel kõik, sest tal olla ennamiste iggal maal kaunis summaks taggawarraks  pandud. Waene mehhtke! Kes tahhab, wötko Weimari seitungi kätte ja luggego, mis üks Inglane seal juttustab. Et se seitung mönnel agga liig raske sada, sepärrast  tahhame asja issi juttustada ja kirja, mis ta senna saatnud, etteluggeda. Wadake siin ta kirri on: ..Teie murre söa parrast ei sa kuigi pik ollema; jubba warst essimeses hakkatuses olli se proow tehtud, kuhhu pole wöit saab langema ja iggapäwaga on selgemaks  sanud, et assi ni kaugele saab minnema, vago,ta praego silma ees. Ni paljo-. kui ma luggenud ollen. ei olle mne Üht sesuggust födda  olnud; ialgi mitte enne olnud, et nenda hoop hobi peale nago sure haamrega, üks wäggi lüa saab, ja uhkus jalge alla tallatud, nago se praego Prantsuse wäggedega sünnib; linnad ja maad samad ärrapurrustud ja ärratallatud.  Mis sest peab wimaks wäljatullema?  Kõik Saksama ei olle omma ello sees parremaid päiwi näinud, kuida neil praego käes on. Mo ennese rõõm, ja ma woin Mda:  kõik Jnglisma - se on: kes wähhegi melemärkajad, römustswad Sakslaste onne ja Prantslaste õnnetuse ülle, ning sowiwad süddamest  waprs Saksamaale ja temma poegadele onne. Prantslase uhkuse ohhakast jüreni wäljakiskuda,  et mõistab eddespiddi omma rahholikuid  naburid rahhute jätta, kedda nad wimase  möda läinud 4SO aasta sees küllalt waewanud;  üht södda teise peale neile nende kaela weddanud ja neile wägga paljo üllekohhut teinud;  nüüd on Jummala wihha nende peale tulnud ja maksab mannemate üllekohhut laste kätte. Jah, kõik need wõidud, mis Sakslased  wöitnud, on Jummala armo läbbi nenda sündinud. . Wersaillest, 21. Oktobril. Preisi kunninga  kirri omma sure abbikasale. Praego Lullen ma ühhest weikesest lahhingist, mis meil Malmaisonis Prantslastega olli. Kaksteistkümmend  pataljoni ollid neljakümne suretükkiga  Mont Walerieni kindlusest wälja tulnud, said aggä kõik jälle omma paika taggasi lödud. Willem. Akeimfist, Oktobril. Soissonsi ärrawötmises  on Sakslased jälle hea kammalo täis Prantslasi wangi wötnud: 99 ohwitseri ja 4633 soldatid. Peale selle olla nad 128 suurt-tükki, 79 tuhhat kranati, 3999 tsentneri püssi rohto igga tsentner 129 naela —- söa kassa, kus 92 tuhhat pranki sees olnud ja üks maggasin, kus hea lossikond wilja sees, nenda et üks diwision söa mehhi, kolme ku peale mona sanud ja wägga paljo ridid. Brüsselist 22. Oktobril. Sönnumite järrele, mis nsmmad issi Parisist sanud, olla 350