pidago iga riigi alam meeles, et ta kohus on sõna kuulda ja saaduse alla heita. Turkestanist. Katko tobi. Moskwa seitung toob alamal seisawat riigi seespolise asjade talitaja ministre ringkirja mis 29. Oktobril  kirjutad ja jääl seisab: Sõnumite järele, mis seestpoolise ministeriumi  kätte tulnud, on Arabiamaal katko tõbi wälja ilmunud ja et see tõbi sääl on, seepärast  keelab minister neid Muhamedi usulesi, kes Weneriigi alamad, köwaste ära, mitte maad kaudo Mekka linna minna. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Kohkumine  weel mitte möödas. Üks lamba kari, mis kord kohutatud saab, on ikka karlik ja waatab kartusega ümberringi, kas ehk wahest  weel midagit peaks olema, mis neile kahjuks,  otse nendasamma ei woi ka inimene nii pea unustada, kui ta kohutatud saanud. Sakslased  kohkusid selle üle wäga, et politika taewas  Prantsuse poolt kord paksu pilwe läks ja kartsid suurt müristamist eneste pääle tulema  d ja ehk kül see ahwardaw pilw marsi jälle kadus, ega kellegi silm seda enam ei näe, on nemad siiski ikka weel täis kartust, ega taha seda ei milgi kombel uskuda, et asi nenda wagusi jääb, kuida see praego näitab olewad. Iga suurema mehe kottu wäljaminik paneb neid mõnda mõtlema, kus siis üks seda ja teine teist arwab, aga kindlat põhja kusagil leida pole. Iseäranis on wäljama seitungid need, kes rahwast weel ei lase wana raho sisse tagasi minna, sest et üks nenda ja teine jälle teist moodi sest asjast jutlustab, otse kui oleksid  nemad need mehed, kes kõik säädiwad ja toimetawad ja suurem osa rahwast usub neid nago Jumalat; ometige könelewad nemad, mis nad siit ja säält kuulnud; aga ikka on jälle kõige suuremad tuuletallajad Prantslaste seitungid,  nemad armastawad häämeelega tubliste  tolmukada ja tühja kotti püsti ajada. Et Austria keiser Jtaliamaal käis, ei tähendada  mitte ükspäinis paljast wöeraspido, waid politika asjad on neil läbirääkida olnud ja otse nendasamma ka Saksamaa kroonprints, käinud kuninga Wiktor Emanueljga politika asjade parast nõu pidamas. Nüüd weel, et Wenemaa keiser, suur Majestät Aleksander Saksamaale läinud, tähendada, et tema oma ei ehk ja saab ütlema, kuida Eüropa politika asjad peawad jääma. Kõik wäga hea, mis nad arwawad, aga wist ometige mitte kõik tõsi, sest kui seesugused suured mehed koos juttu ajamas, oleme meie liig kaugel neist emal, et ei wöi sõnakest kuulda, mis asjast nad jutlustasid. Berlinist kirjutakse 2. Mail. ..Nordd. Allg. Ztg." kõneleb suure Majestäti Keisre Aleksandre  Berlinis olemisest ja lisab senna ka oma osa politika koma juure. Suure Majestäti > saal olemine on rahus mööda läinud. Üks ühendus nende mõlemate riigiwalitsejate wahel,  ei olnud mitte tarwis kokku liimida ja täieste kokko lisada, waid see on juba amust aeast ja sest saadik, kui kolm keisert koos olid kindel ja sedasamma on ta ka praego, et kõik maailm rahus peab elama. Peeterburgis ei ole wäljamaa söakära seda wähemadki kohutust  teinud; ükski pole seda uskunud. Keiser  Aleksander ei ole ka mitte wäljamaale läinud,  nago üht suurt tuld kustutama, ei mitte, waid kui üks suur sõber oma armast sõbra watama. Kolme keisre ühte heitmine on kui tugew raudne wits Eüropa ja ka kõige maailma  rahu ümber, mis seda peab koos hoidma  , ega wöi iial muul wiisil murtud saada, kui Prantslased seda omalt poolt murrawad, mis neil aga siis ka wist wäga kalliks saab minema. Karlsruhe seitung toob üht telegrammi, mis Wene riigikantsler würst Gortshakowi käest tulnud, kus ta tääda annab, et suur Majestät keiser Aleksander selle täädmisega Berlinist wälja sõitnud, et sääl kõik rahu sisse jääb ja igaüks ka rahu hoida tahab, säält poolt ei ole siis midagit paha karta. Kölnist. Keisre Willema reisist, kirjutakse säält 27. Aprilil, Kölni seitungi läbi, et tema, suur Majestät, esimese Juuli kuu paäwade sees tahta Gasteini sõita, Augusti  kuu esimeste päiwe sees aga jälle Vabel  sbergi lossi pääle tulla, wist seepärast, et 166