17,302,769 rubla 76 koppika sest ja nimmelt  nenda kuida siin üllamal kahheksa makonna  pealt: Latti ma konnadest. Ri a makonnas: 7,766 tadert 41 krossi 1,136,464 rubla 64 kopp. eest; Wolmari makonnas: 28,453 tad. 82 kr. 4,669,168 rubla 27 koppika eest; Wönno makonnas:  11,966 tadert 22 krossi 1,664,742 rubla 46 koppika eest; Walga makonnas: 8,661 tadert 46 krossi 1,363,971 rubla 37 koppika eest. Ühtekokko 56,842 tadert 11 krossi 8,768,286 rubla 68 koppiko eest. Eesti makonnadest. Tarto makonnas: 17,245 tadert 48 kr. 2,288,058 rubla 99 koppiko eest; Wörrs makonnas: 19,100 tadert 56 krossi 1,311,874 rubla 95 koppiko eest; Perno makonnas: 10,785 tadert 74 krossi 1,760,540 rubla 48 koppiko eest; Wil - landi makonnas: 19,639 tadert 31 krossi 3,234,008 rubla 86 koppiko eest. Ühtekokko 51,771 tadert 29 krossi 8,594,483 rubla 28 koppiko eest. Warras käes. Parinäddala eest könnelesime ühhest norest mehhest, kes minnewa aasta Ria linnas, tohtritel wöeraspeul käinud ja mällestuseks nende kassukaid kasa wöttis, olli hiljoti jälle politsei peal prii korteris olnud,  sest et tedda arwatud ühhe warguse parrast  süüdlane ollewad, et ta sedda agga wabbandanud,  egga middagi ta jurest leitud, mis tedda süüdlaseks mõistnud, jälle lahti lastud; sanud agga selle samma päwa parrast lõunat jälle omma tuttawa korterisse taggasi widud, sest et lõuna aeal Moskwa allewis omma öppitud  ammetid prukinud ja omma kässa wöera omma järrele wälja sirrutanud. Tallinnast. Mällestuse sammas. Nowembre ku 8. yäwal olli kuulsa admirali ja essimese Wenne rigi allama, mailma kerra ümberpurjutaja Juhhan Adam v. Krusenstierni saea aastase sündimise päwal, Peterburgi Newa jõe kalda peale temma mällestuse samba nurga kiwwi paigale pandud. Tallinna Domi koolis, kes sedda ausat meest nende aastade sees 1782 —85 omma kaswandikuks lugges ja kelle koli pois ta nende üllemal nimmetud aastade sees olli olnud, on 7. Nowembril temma mällestuseks üht weikest piddo päwa pühhitsenud. Peterburgist. Posti asjust. Wenne seitung „Golos" könneleb: Rigi seestpolise asjade  tallitaja ministeriumile on se melewald antud, üht uut postiseadust kolme aasta peale katseks malmis tehha, mis jubba 187» aastaga  peab hakkama. Mil kombel ja kui suur posti taks saab ollema, sedda lubbatakse ommal  aeal ..Wallitsuse teadaandja" läbbi teada anda. Aastaks 1874, peab siis selle.põhja peale, mis selle kolme aastase katse aea sees leitud hea ollewad, üks üsna uus posti seadus  malmis tehtud ja reihsradi katte läbbiwadata  antud ollema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Üllekohtust Prantslase  poolt. Prantslane teeb, olgo ma kui merre peal üllekohhut, egga küssi selle järrele, kas seadus sedda lubbab, woi mitte. Könneleme  nüüd üllekohtust, mis Prantsuse söalaewad  merre peal teinud, nemmad ei risu mitte ükspäinis saksa kauba -laewo ja wea neid ommale male, waid laskwav ka mönned kõige täiega merre põhja. Söa seädus lubbab  kül, kui waenlase kauba laewo merre pealt leiab, neid wangi wötta ja ommale male wia; agga selle peale ei wata Prantslane, kas seädus  sedda lubbab, waid teeb suremat kurja ja peab üht wöerast kauba laewa, kui ühheks merre rööwle laewaks, kedda merre põhja peab laskma ja nenda on üks Prantsuse söalaew  „Desaix" jubba mitmega teinud. Hiljuti  sanud ta üht Pohjasaksama kauba laewa ..Sharlotte" mis Ükermündist tulnud kätte, kedda ta nikohhe süggawasse merre hauda saatnud. Pärrast ei olle ühhe teise laewa luggo mitte karwa wäärt parrem olnud. 21. Nowembril on Rostokist suur kauba prik-laew „Ludwig" mis Landskronast Newkastlesse piddand  minnema, sellesamma Prantsuse söa-laewa  läbbi merre peal ärrapölletud. Need on sönnumed, mis Rostokist Saksama seitungide 381