olnud ja kuida arwatakse, on se wimasel aeal suremaks läinud ja ennamiste on kõik Ungri ja lõuna Galitsia maale läinud. Saksamaa ei pea muud ennam tahtma, kui kaero. Selle näddala sees on kõige surem weddo Karl Ludwigi  raudtee peal olnud. Ehk kül paewas 30 künni 40 tuhhat tsentneri wilja wäljawidud,  siiski on Brodis ja Potwolotshiski aedad  laeni wilja täis; essimeses linnas 130,000 tsentneri ja wimases 85,000 tsentneri, mis lausa taewa al seisab. Ka teisi raudteesid kaudo ei lähhä wähhem wilja wälja, waid pea aego nisamma paljo, mis läbbi siis ka Austria  raudteede sissetullik pool suremaks tõusnud." Wolga jõe arest kirjutakse jeä minnikust ja rahwa likumisest. Jgga kewwade, kui Wolga jõe jeä minnikut hakkab teggema, siis koggub issiärralikult paljo rahwast senna kaldale  kokko, kus igga üks middagit sada tahhab;  agga mis woib seal sada olla? Noh, same warsi nähha, mis seal sada on. Kes jöggede ja isstarranis surema jöggede äres ellad,  teab wägga hästi, et jeä minnemisega ka paljo kõik suggu puid ja palka alla lähhäb  ja neid on jõe äärne rahwas nobbe otsimas  ja kinni püüdmas, se on: mis allatullew  jeä siit ja sealt kallaste arest kasa wötnud  ja wahhest üksikult, agga wahhest sures hulgas alla tulleb, mis läbbi nad ennestele igga kewwade aastased puud kokko korjawad. Jssiennesest mõista, ei woi kegi neile scdda keelda, sest et nad sedda, mis kellegi parralt põlle, weest wälja tombawad ja ommale ommandawad;  wägga arwa tulleb ka sedda ette, et mönni pargi perremees, kui jeä temma parki lahti kiskunud ja ärra tonud, omma otsima tulleb. Kõige rohkem toob jeä pölletamise puid alla, ka igga suggu häggu, wägga arwa ka palka ehk suremaid ja wahhemaid parkisi. Surem ossa kätte sadud pudest raiutakse warsi katki ja löhhutakse peneks ning laotakse riita, et päikse käes suwwe aeal ärra kuiwab ja nenda on neil talwel hea ahjo kütte ommast käest. Ehk kül pude korjamine agga kõigist päewa kaks ehk kolm turib, koggub ommetige igga mees kaks ehk kolm ruut sülda puid, mönned seast ka wiis ehk kuus ruut sülda kokko. Agga kui raske ja ello kartlik se töö, sedda woib jubba iggaüks issi arwata! Kaks meest astuwad ühhe w-Lkese paadi sisse, kellele kül õigusega sedda nimme: -hinge mõrtsukad" woime  anda, mis ka saggedaste wet ei pea ja sellega lähhäwad nad ilma hallastamata kanges  te jookswa wee peale, alla lendama jeä kamplate wahhele. Saggedaste tulleb ka sedda ette, et nende sõida riist, ühhe teise peale aetawaist  jeä komplatest purruötud saab ja nemmad  sure hädda waewaga jeä kampla peale kargawad, et nenda endid wee surmast peästa, agga kui saggedaste laggunewad ka need nende jalge a! ja peawad siis külma ja warratse hauda minnema. Lahhäb se neil õnneks üht puud omma pitka piik hagiga kätte sada, siis on essimene töö, sellega kaldasse minna ja mäele weddada. Armo annetest. Haigete ja halvatud  söameeste eestmurretseja pea komitee ehk seltskonna kätte on, kuida „Golos" könneleda teab, Tamara häddaliste heaks künni 1. Aprili  kuu päewavi 187,609 rubla 85 kopp. kokko tulnud. Tohtrite öö-aegne wahhipiddamine,  mis Z. Aprilil hakkas, peab kuida kauba seitung sest könneleb, kaunis tullus ja hea ollema ja ni kassulik, et se seltskond jubba 20 pead suur on, kes sest heast asjast ossa wöttawad; omma tenistust on nemmad terwe kuu peale nenda ärra jagganud, et ikka kaks tohtre  herrat korraga wah hi korda piddawad. Lihhawötte  pühhade näddalas on neil wägga paljo, issiärranis allama suggu rahwaga, teggemist olnud. Jälle üks uus, agga wägga hea ja tullus assi, mis ilmale sündinud, annaks Jummal  tohtritele kallist terwist ja kannatust sedda waewa wälja kanda. Kirriko sisse õnnistamisest. Pühhapäewal 7. Aprilil, parrast lõunat kello kahhe aeal, on Ewangeliumi Lutteruse usso hospitali kirrik pühhalikult sisse õnnistatud sanud, kellest kunninglik kõrgus Meklenburgi hertsog Georg ja temma kõrgest auustud wamil,  Saksama sadik prints Reuss ja rohkeste muid ossa wötjaid ja pühha koja armastajaid ossawötnud. Sedda õnnistamise pühhaliko tööd talli tas kindralsuperintendent l)r. Frommann  ja temma abbilised ollid öppetajad Bäkmann  ja Seeberg ja lauljad on Annen kirriko laulo-koor olnud. 142