waatama. Ohtu kello 7 oli keiserliku jahtlaewa  peal ..Liwadia" suure Majestäti lõuna sööma aeg, kellest ka maa- ja merewägede ülemad olid kutsutud osa wvtma. Liwadiäst 17. Septembril. Suur Majes- M Keisre Herra käis täna hsmiku kello 8 Märgi laskmist järelwaatamas ja olla säält keks 11 lõuna keiserlike jahtlaewaga ..Liwaditt"  Jaltasse sõitnud, kuhu ta pärast lõunat kello poo! neli heas termi ses saanud. Taplustest. Peeterburgist kirjutakse 19. Septembri kuu pääwa õhtul: Sia tulnud  telegrahwi sõnumite järele, on möödaläinud  päiwil Hertsegowinas, Klepawitsa ja Prapanitsa  juures, merised lahingid olnud, kus Türklased, sest et neid palju rohkem olnud, wöitü saanud. Laewa õnnetus. Kroonlinnast Mtakse „Golos'e" läbi, et Suurwürsti kindral' admirali päralt auurujaht laew ..Wolna" 6. Septembril Biorke wäinas kange tuulega randa läinud ja sääl laenetest ärapurustatud saanud  ; wregatlaew ..Rurik" on laewa mehed wee surmast ärapäästnud ja enese peale wötnud.  Randa läinud laew olla aastal 1848 Inglismaal rauast tehtud ja 55,000 rubla maksnud. Laewa mehed olnud kõik noored madrused, kaardiwäest, kes laewa oma teenistuse  õppimiseks olid pruukinud. Wöoralt maalt. Berlinist. Keisre reisist. Wana keiser  on 14. Septembril, ohtu kello II kuningliku  printsidega Meklenburgist, kus tema manöwert pidand, Berlini tagasi tulnud ja kuninglikus lossis kortert wötnud, kuhu ta aga mõneks paamaks tahab jääda, sest et ta warsi jälle Baden-Badenisse saab reisima; ketserina  sündimise pääw olla 17. Septembril ja sel paamal tahab ta saal olla. Kuida kuulda, peab wana Majestäti terwisega sedakorda maga hea lugu olema; ta tunda ennast, oma wanaduse järele üsna terme olewad ja on Shlesta ja Meklenburgi manöwerite juures nähtud ma ema, maga hästi suutnud wälja pi- dada; paljo parem, kui arwatud. Kui lugu nenda, siis on iseenesest mõista, ei woi tohtrid  teda keelda Ztaliamaale retsimast. See otsus, kas keiser tõeste senna saab reisima, peab alles Baden-Badenis antud saama. Reisi wasto walmistamine peab kõik nii kaugel malmis  olema, et nii pea, kui selle poolest otsus antud, ta kohe wagonisse woib astuda ja minna. Kõige enam on mana keiser merewägede  manõmriga rahul olnud, mis Warnemündenis  peetud ja mis iseäranis sest naha, et tema merewagede ministert, kindral von Stosch'i admiraliks nimetanud. Üks kiri, mis mana keiser merewägedele kirjutanud, annab sest meel selgemat tunnistust. Austriamaalt. Türgi asjust. Wiini linnast kirjutakse 15. Septembril: Siit Türgimaa  saadik, on mõne õhtuse seitungi sisse, alamal seisawat telegrammi, mis ta 13. Septembril  Konstantinopolist saanud, üles pannud  : Awalikult saab kuulutud: Kuus pataljoni  , diwisioni kindralide Khemket Pasha ja Selim Pasha walitsuse al, mis Gatskust Piwas  olema mägede abiks saadetud, on Tsanjewinas  3000 mässaja wasto tulnud ja neid nelja tunnise tapluse peale laiale pillanud ning nende ehitud kantsid aralöhkunud. Selle peale on soawäed meel teisi mässajate salkasi, mis neile wasto tulnud, laiale pillanud ja nenda künni Piwasse saanud, kuhu neid teiste abiks saadetud. Teisel paamal on nemad Besoia linna soameestele moona wiinud, kus neil aga tee peal mitto korda waenlastega tüli ja taplus:  olnud, enne kui senna olid saanud. Reis taplustes on mässajad kaotanud: peale 20(1 on surnud ja oige rohkeste haawatuid jäänud  platsi peale maha. Kaks pataljoni Türgi mehi on siis, ilma et mässajatega kokku oleks sattunud, Gatskusse tagasi läinud, kust jälle Duga ja Nikshi linnadele abiwägesid saadetud.  Peale selle on kaks pataljoni söamehi, kindral Ali Pasha walitsuse al, mässajate salkasi, mis enestele Wustowu lähedale kindlaid  wastohakkamise paikasid olid malmis tanud,  ärawöitnud ning laiale pillanud, kus n'ad paljo mehi ja söariisto kautanud. Söa mäed ajanud, kus aga iial mässajaid nähtud, neid taga ja teinud neile-, ni: paljo 326