sadik linna sees möllamas ja innimesi mahtza rewwimas ning maggama uinutamas. Berlinist kirjutakse 4. Augustil, et Rootsimaa  ohwitserid, nende üllema wallitseja kässo peale, olla Berlini tulnud, Saksamaa söawäggesid  watama ja sellega tutwaks teggema, kuida  need ommas korralikus ja heas seaduses on. Ülle kõige Saksamaa walmistab rahwas  ennast selle sure piddo wasto, mis neil teisel Septembril saab ollema. Strafsburgist. Keiserlik käsk. Wanna keiser Willem olla, kuida kuulda, kindral  Manteuffelile üht käsko andnud, mis ta Saksamaa wäggedele, mis praego weel Prantsuse  maal, peab teada andma ja etteluggema, ja selle sees kulutab wanna keiser wäggedele ette, kuidas ja mis nende kohhus seal wöeral maal on olnud. Et nüüd wäed sedda kõik taieste täitnud ja iggapiddi nenda ennast üllal piddanud, kuida kohhus ja kord, sepärrast annab  wanna keiser, ka selle kirja labbi neile täielike rahhulollemist teada. Sedda olla siis wanna keiser kindral Manteuffeli holeks andnud,  kõige kindralide, ohwitseride, ammetnikude ning meestele agga issiärranis diwisioni kommandiridele,  keisre rahhulollemist ja tänno teada anda ja ka köwwaste kinnitada, et nad ka ikka weel ommad wäed täielikus sönna kuulmises ja täitmises piddawad. Hea nöu käepärrast. Üks Berliinlane  olnud wäljas käimas ja korraga olla wihma  hakkanud pisutama; mees põlle tahtnud ridid märjaks tehha, sepärrast karranud worimehhe  tõlda wihma warjo. Kui ta nenda eddasi  sõitnud, tulnud tal korraga mele, et taskud  rahhast tühjad, egga koppikat kasas põlle, kellega worimehhele ta söido rahha maksa. Selle ülle nattuke kohkudes olla ta senna ja tenna möttelnud, kuida worimehhega tassa sada. Warsi olnud hea nöu käes; nipea kui tõld seisma janud, karranud mees tõllast wälja ja hakkanud tõlla põhja Mbtz otsima, nago õlleks tal seal middagi kaddund. Morimehhe  küssimise peale, kas tal middaHi kaddund,  olla La wastanud: ..Ja, üks kahhekümne margi tük, noh, küllab ma tedda leian kui tuld toon." Häddast otti mees uksest tuppa läinud^ künalt toma, kui worimees hobbustele piitsa andnud ja ruttust ümber nurga' ajanud, et silmast arra saab ja sellega olli nüüd worirahha  maksetud. Küllad mees parrast tuld süllitas, kui tõllast rahha ei leidnud, agga mis ta ennam wois parrata, olli jo issi ärrasöitnud  ja sellega ennast tassa teinud. Baierimaalt. Kas õige woi mitte? Wanna Saksa keiser olli sedda nago kord kindlaks  teinud, et kui temma ka wahhest Baierimaalt  läbbi sõidab, ta mitte suurt awwaliko wastowötmist ei armasta, sepärrast ei olle ka Baieri kunningas, ennast kotto ligutanud, kui wanna keiser sealt wahhest läbbi sõitnud, waid saatnud ühhe omma adjutantidest temmale wasto,  kes temmaga liggi sõitnud. Nüüd wimase!  korral, kui wanna keiser jälle sealt läbbi sõitnud, jänud ka adjutant saatmata ja nimmelt  sepärrast, kuida seitungid sest teadwad jutlustada, mitte wasto olnud, egga liggi sõitnud,  sest et keiser ommast senna tullikust kellegile  sönnakest põlle lausunud, —siis issi poste sowinud, et kegi temma wasto peaks tullema ja temmaga liggi sõitma. Keiser Willem on jubba wanna ja ellatand, sepärrast ei armasta  ta suurt kärra ja auu, waid tahhab omma teed waggust ärrakäia; kas se siis õige woi mitte, sedda teab ta issi kõige parrem. Jtaliamaalt. Seadus waimoliko meestele. Roma linnast kirjutakse 31. Julil:  ..Kuida kuulda, on wanna paawst omma suurde teenrite ja üllematega waimoliko meestele  üht seadust walmistanud, mis järvele nad Ztalia kloostri seaduse wasto woiwad panna, ja selle wasto söddida. Se seadus anda meestele  sedda wolli, ei ühhegi küssimise peale, mis Jtalia rigiwallitsuse polest nende ette pannakse, mitte wastust anda.' Prantfufemaalt. Prints kandis keisre Napoleoni aeal kindrali auunimme  ja sedda nimme ei tahha praegune rigiwallitsus  temmale mitte ennam anda ja nimmelt  selle parrast mitte, sest et temma, kui Prantslased Sakslastega tuttipiddi kokko läksid, ärra wöerale maale reisis, egga möeka katte wötnud ja Sakslaste wasto wälja läinud. 274