omalt poolt ka n'agu pisut Inglasele järele annud, nenda et see pea üsna rahule wöib jääda. Inglise söa laewad pidiwad kord juba Balti meresse tulema ja see tegi kaunis suurt kisa. Nüüd näitab aga see sõnum wist enne aegne olewat, sest et Inglise aealehed sest mitte midagist ei räägi. Kui nüüd tõeste Inglasel Balti mere kinni panek nöuuks on, siis täadku ta, et Sakslane seda ammugi mitte hää meelega päält waatama ei saa ja Rootslane ning Daanlane niisama. Ja sest ei tuleks siis muidugi kellegile hääd. Wöib olla et see kõik Inglast ometige mõtlema on pannud, et ta aina üksi midagist ei wöi teha. Asjad on see korv nii kaugel, et ka Türgi maalt röömulikud sönumed tulewad,  kus räägitakse, et Türgi walitsus olla ometige ükskord aru pääle saanud, mis ta peab ja mis mitte tegema. Ta olla Wene mängid juba tagasi annud ja lubada nii kohe ka Shumla, Warna ja Baatum'i oma mägedest  tühjaks teha, n'agu rahu tingimised seda nõudmad. Tessaalia mässajad olla ka juba lubanud rahule jääda ja söariistad käest ara panna. Siis on see kord mässamist üksi meel Kreeta saares. Need ei taha sääl ikka meel rahust kuulda, ja 15 tuhat meest taieste ehitatud söariistadega peawad sääl malmis seisma, kes Türgi walitsusest sugugi tääda ei taha, maid seda soowiwad, et Kreeta saar Kreeka maa külge peab ühendatud saama. Teised mässajad on Euroopa Türgi maal Rhodops mägedes ja Arta ligi Maritsa orgus,  uue Bulgaaria riigi sees. Sääl on meel palju niisugust kohtasi, kuhu Wene mäe jalad meel 'pole saanud. Lugejad täädwat ju, et minema aasta Filipoopel'i linna juures Türgi Suleiman pasha söawägi täitsa löödud sai ja korratumas olekus eest ära jooksis. Selle jooksu aeal pögencsiwad palju Türgi soldatist roodudest walja, otse metsa ja mägedesse, ning leidsiwad jäält oma usuwendade ja söbrade juures maga lahket wastu wötmist. Mitmelt poolt sinna jooksnud endised Bulgaaria maa kristlaste piinajad Türklased heitsiwad endid ka meel nende seltsi. Ja kui külmad aead oliwad, siis ei olnud sääl suuremat wiga midagi;  tuliwad aga sojemad paamad, siis hakkasiwad  need hulgused saal kristlasi riisuma ja piinama. Seda saadi muidugi tääda ja saadeti mõned seltsid kassakid sinna neid taga tolmutama. Et neil, mõnel ka wäga hääd püssid ja muud söariistad, siis juhtub saal muidugi ka werewslamist, kui kokku mindakse. Aga enamiste iga kord, kui n'ad Wenelasi nägewad, siis warsi plagama panemad. Eestwedajaks  on neil Jsmael-Aga-Tshona-Warli, kes juba üle minema aasta Bulgaaria maal wäga kange piinaja ja rööwel oli.  Todleebenil  on ette kirjutatud, et ta peab nii pea kui wöimalik on, neid mässajaid waigistada katsuma. Türklased on ka selle poolt, ja nüüd on Wene ja Türgi poolest üks kommission  asutatud, kes neid asju arutama peawad ja aeawiitmata rahule sundima. Uuemad sõnumed. Peeterburgist. Kindral adjudant grahw Shuwaalow, Wene saadik Inglis maa walitsuse juures, jöuudis 30. Aprillil Peeterburgi. Trepow ja grahw Shuwaalow reisisiwad  6. Mail wäljamaale. Bärliinis käis grahw Shuwaalow 8. Mail würst Bismarki jutul. Bärliinist. ..Wal. tääd." kõneleb: Keisre Willemi paale laskja on Leiptsigi linnast pärit,  üks plekisepa sell, nimega Emiil Heinrich Maks Hödel, sündinud 4857. Ta tunnistab et mitte keisert, waid iseennast tahtnud saa! rahwa ees maha laska. See on wale, sest mõrtsukas laskis kaks korda otse keisre paale ja kui teda kinni tabati, siis meel kolm korda rahwa paale. Rahwas kogus sell pääwa! arutumast keiserliku lossi ümber ja höiskasiwad  lõpmata Ta elagu". Üks teine mees, nimega Krüger, kes ka mõrtsukaga ühes nöuus näitas olewad ja kinni wöeti, olla õigeks mõistetud ja lahti lastud. Konstantinoopolist. Kindral Todleeben  kuulutab, et kui Rhodope mastu panemine mitte waigistadud ei saa, siis saab ta mägise neid rahule sundima. Ateenast. Epiiri ja Tessaalia maal elamute  Kreeklaste mässamine on löpetadud. Pääle selle kui Türgi walitsuse poolest kõigile mäs- 156