Perno Postimees ehk Näddalileht M 4. 1L72 Mnes , neljapäew 27. Januaril.^ aasta. Ses lehhes seisad : Wanna Mäekülla Jakobi külla jut. Ommalt maalt: Pernust: Pöllomeeste seltsi koos ollemisest. Riast: Õnnetumast surmast. Tallinnast: Kolerast. Peterburgist: Kohto mõistus täidetud.  Moskwast:  Rahwa arro. Harkowist: Testament ja surm. Kaukasiamaalt: Mawärrisemisest. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Ministrite wabhetus. Strassburgiü: Koli asjust. Kingitus. Prantsusemaalt: Weikene tülli. Hispaniamaalt: Tülli ja jälle tülli. Portugalist: Rigi asjust. Uemad sönnumed. Wanna Mäekülla Jakobi külla jut. Kellel head terrawad silmad, nago w'a Mäekülla Jakobil, se on kül ka sesuggust pahha,  kellest temma w'a wäeti tänna jutlustab, issi ka näinud ja peab kinnitama, et se tõeste kössi missest La juttustab; Postimees issigi on mõnda korda sedda üsna melepahhandusega näinud. Kuulge siis mis ta könneleb: Kolmas assi, mis ma sulle tänna tahtsin juttustada, on üks wägga inneto ja pahha assi, mis ma issi omma silmaga ollen näinud ja se on, et lapsed maast maddalast ja norelt, wägga pahha ammetid öppiwad ja kurja tee peale lähhäwad. Sesuggune assi sünnib agga aina üksi linna paikus ja seal piris, sest ma paikus sedda ammetit ei prügita. Kas sedda nüüd iggas linnas just peaks prugitama, sedda ei woi ma mitte öölda, agga ühhes wähhemas linnas ollen ma sedda ammeti näinud,  et lapsed linna turru peal ehk muial, kus tee-rahwast ehk heina koormad seismas on, rehha peus ja weike kelk tagga, nenda wisi siis Heino ehk puid korjawad. Sest ei õlleks ka siis wigga, egga surnuks ka kellegi! selle ülle räkida, kui lapsed agga mõistlikul wisil ükspäinis sedda korjaks, mis tee mehhe hobbusel mahha jäeb, kui ta sealt ärra lähhäb,  ehk pu tömbid ülles wöttawad, mis wahhest  ulitsale mahha kukkunud, ei sedda nad ei ota ja kui paljo laps nenda jõuab kogguda? sellepärrast wöib siis, na pärris eesti keele öölda: warguse ammet körwa aitama, peab siis, olgo kas hobbuse eest ehk ree pealt, woi koorma küljest kahmama, et ka korjamisega eddasi  jõuab. Selle tarbeks on neil siis ka ommad warjo paigad, kuhhu omma korjatud heina ehk pu warra paigale pannewad ja eest ärra peidawad. Muidogi teada, on se nende enneste keskes kõige ennam mees, kes kõige aggaram  ja kawwalam püüdma ja wötma olnud. Juhtub mönnikord, et pu koorm üksi mönne sesugguse kohha peale seisma jäeb, kus mitte just wahti jures ei olle, wata agga siis, kuida pu-allud üks teise ljärrele koorma pealt ärra lendawad; weikesed poisid on seal nago warresed  raipe kallal igga üks wiib omma