Walitemised on meil taieste alles tundmata. Meie wöime sest esimesest tähtsast walitemisest palju õppida, kui meie kõigist mõistlikul wiisil  osa wötame. Selle üle wöib maga mitmel  wiisi mõtelda, kes linna kasu tundma kõige kõlblikuta on, aga seda peame ometi tunnistama, et igamees seda ometi teeb. Kui meie mõtleksime, et keegi seesugusid mehi linna wolinikudeks waliteks, kes kõigest mäest uue saaduse ja ka ameti wastu on, oleks tõeste rumalus. Keegi ei usu seda, et niisugused mehed uue walitsuse jauks kõlbaksiwad, mee! wähem sääl kasu saadaksiwad, kes selle järel uut walitsust kahjulikuks arwawad. See just on see, mis walitejate käest oodetakse, et n'ad seda agarust, osawust ja tegewuft, mis n'ad siiamaale wäikesel mõõdul üles näidanud, nüüd ka suurel mõõdul ülesande täitmiseks üles näitaksiwad. Selle pärast jääb kõik linn nende oma linna armastuse, tegewuse, jõu, wahwa ja ärksa meele paale lootma, keda seks nimetadakse et neid peaks walitedama ja ka walitedakse. —w. Endla selts pidas 15. Oktoobril  kinnitatud ja ettesäetud märgi järele oma kuuöhtud ja tahab seda ka edespidi igas kuus korra teha. Ehk küll ilm üsna kiidu wäärt ei olnud, oli siiski rohkeste meeste- kui ka naesterahwast kuu õhtust osa wötma tulnud.  Kõige esmalt laulis seltsi laulujuhataja  E. v. Maczewski seltsi lauljatega mõned laulud, mis paale seltsi kirjutaja J. C. Otstarve!  kõnetooli paale astus ja päanikutamise ja teretamise' üle kõnet pidas. Kui kõne löpes,  laulsiroad lauljad jälle mõned laulud ja selle paale hakkas muusikaga noore rahwa lõbus  aeawiide. Siiamaale laulti seltsis üksnes meestekooris; et aga seltsi pöhjuskirjas seltsil luba on ka segakoori asutada, siis wöttis seltsi laulujuhataja  nöuuks, seda nöuu korda saata. Nenda asutas ta siis 22. Oktoobril ka segakoori, kus ka naesterahwad laulust osa wötawad ja kus sell wiisil igamees Pärnu kõige kuulsama muusiku õpetaja käest õpetust saada wöib. Meestekoorile kui ka noorele segakoorile soowime  aga hääd edenemist ja tüdimata himu edasi õppida muusika wäljal. Tartust. Säält kuuleme, et neljapääw 28. Septembril Eesti kirjameeste seltsi selle aastane 4. koosolek Wanemuine saalis ära peetud saanud. Abi president vr. Weske teinud  sellega hakatust, et ta tähendanud, kuidas  seltsi püüdmine selle läbi, et hääöti uusi liikmid juure tulnud ja wanad omas töödes mitte ära wäsinud 'pole, ikka tugewamine ja sügawamine juurduma hakkanud. Selle pääle pannud ta seltsile sui kuudes seltsi toimetusele  kogutud kirjandused ette ja täädustanud, et üksinda wiimses kuus 16 manuskripti läbi waatamiseks sisse saadetud, kellest enamiste kõik wastu wötmiseks kõlblikud olla. Kõigest paremate sekka arwanud Vr. Weske J. Kunderi  looduse seletuse raamatu walla koolide tarwis ja Z. Tülki juhataja põllumeestele maamõõtmises. Suure kooli õppija J. Bergmann olla oma suise prii aegus 268 wana rahwa laulu korjanud, kellest ta 146 üksinda ühe wana naese käest kuulnud. Selle pääle seletanud P. Undritz ühes kõnes hea laste kirja kogu tulu ja kasu ära ja näitanud,  kui suur puudus selle poolest weel Eesti kirja waras olla. Ta pannud ka manuskripti  li. anneks looduse loodest lastele, kellest !. anne juba aasta eest wälja antud, seltsile ette ja arwatud seda esimesest weel paremaks.  Siis rääkinud vr. Weske jälle oma suise karjatustest keele uurimise tarbeks. Lõppeks lugenud õpetaja Eisenschmidt weel ühe anne soowi ette, mis selts Suure Jaani kihelkonna  koolmeistre Kappile tema 25 aastase  ameti pääwa pühitsemiseks walmistanud, tänuks selle eest, mis ta kui seltsi eestseisuse liige, seltsile oma tööde läbi kasu toonud. Uusi liikmid tulnud see kord iO juure. Kaswagu ikka jöudsamine, juurdugu ikka sügawamine  rahwa elusse kõik seltsid, mis tema waimu harimisele abiks tulewad! Jõudu ja auustuft ka kõigile, kes oma töö rammu ja aega nende toimetustele ohwerdawad! Neile seda ära tasuda ei jõua rahwas weel ammugi. Õppigu siiski nende waewast ja tööde kasust arusaama ja siis õiget tänu andma: ka see toetab jõudu ja kergitab waewasi. 4. Oktoobril on Otepää kiriku mõisas üks suur körwaline hoone, mis Ho oste talliks ja wankre kuuriks pruugitud saanud, põlema 353