kewad ja ülle are wälja ajawad ning kätte maksmise kihhus ja ilma leppimata on. Nüüd on Saksamaa asjad koggoniste teised, kui sel korral; siis kartis iggaüks, et uus södda jälle hakkab, agga nüüd, kus kõik mailm rahhus ellab, maggab ta nago rahho neitsi pölwede peal, egga tulle kellegi! mele, et wihha waeno weel ma peal õlleks, mis neid nende rahho unnest peaks ärratama. Praego on asjad kül head, egga middagi karta, agga kui selle peale mötlewad, et Prantslane pea omma wimast söa kullo nattukest saab ärra tassuma, ja siis woib ka nende ja Sakslaste wahheline politik ennast teisiti pöörda; se on agga assi, mis peawad ärra otama, ni warra ei woi kegi sest könneleda egga tõelikult öölda: nenda ja nenda saab assi minnema. Berlinist. Keisre reisist. Selle ülle, millal wanna keiser Willem Peterburgi saab minnema, ei olle awwalikult weel middagit rägitud,  egga kindlast mmmetud; jäeb kül wist ilmade holeks öölda, kas reisimine Aprili, woi Mai kuul saab ettewöetud. Ka arwatakse, et wanna keiser omma reisi nenda saab seädima, et ta Peterburgist otse ka Wini linna saab sõitma. Prantfufemaalt. Prints Napoleoni protses, et tedda sealt wälja aeti, ei olle weel endise ministre Lewranse, politseimeistre ja politsei ammetnikude Patinoti ja Klementi wasto lõppenud, waid hakkab alles peale. Prints issi põlle kohto ees olnud, waid temma assemel, endise keisre - rigi seestpolise asjade tallitaja minister Pinard. Se olla sedda protokolli  nõudnud, mis printsi wälja ajamise parrast kirjutud, et nahha, mis iggaühhel ses asjas wastata jäeb. Ta olla sedda protokolli politseimeistre käest jubba enne nõudnud, agga selle peale mitte wastust sanud. Politseimeistre adwogat ütles sedda dokumenti Wersailjes ollewad  ja sepärrast ei woida ta sedda nähha sada. Selle peale sai endine minister Wiktor Lewranse  jutto otsa omma kätte ja ütles, et se wastamine aino üksi temma öllade peale langeda,  sest politsei ammetnikud põlle muud teinud,  kui temma käsko täitnud; sepärrast olla se asjata, et ta sedda protokolli nõuab, mis ka just siin ei olle, waid Wersailjes. Rigikohhus  olli ka selle poolt, mis endine minister  wastas; assi jäi poleli. Italiamaatt. Tulle purtsaw mäggi Wesuw on, kuida Neaplist 15. Zanuaril kirjutakse, töösse hakkanud. Sealt kirjutakse:  ..Ella, warsi parrast lõunat mängis wanna Wesuw üht wägga kenna wate mängo. Zubba hommikust savik ajas ta paksu suitfv wälja, mis kui märato suur ja jämme must sammas püsti seisis, agga üllemal nimmetud aeal, warsi peale lõunat, siis hakkas ta mürrama,  nago se ta mood ikka on agga ni waljuste, et hakna rudud, seal lähhemal ollewa maeadel, klirrisesid ja heält teggid ja siis hakkas ta tuld ja tullised kiwwa wasto taewafl wälja lopima. Eila kõik se päewa sa nendasammoti ka tänna, tormab ta wägga ja ajab pakso suitsu ja wirna wälja, agga paljo rohkem kui muido. Uus ramat. Aealikud ellu luggud ehk mönned sündinud  asjad wannast ja uest aeast. Hind: 16 kopp. Sedda wägga mönnusat ja sowitawat ramatut  on, Pernust W. Bormi ja igga linna ramatu kaupleja käest sada. Ta on kuulsa Muhhu sare lauliku C. W. Freundlichi  tõlgitud; kes nüüd jubba peale aasta Kaua sängis iggawest und kaisutab. Ta auustatud  mehhike on Eesti kirja põllul ommal aeal palju tööd teinud. Kes ei tunne temma kenno laulusalmikuid, Lillekeste ramatus ja muial; temma tullusaid põllu-harrimife ramatuid:  „Pöllumehhe ait" ja ..Pöllumehhe nõu.- Pernu kalendre lissa juttusid on ta liggi 26 aastat wägga tullulikult kirjutanud. Kui Liwima  rahwas 1846 hinge rahha ja kroonu jahhu hulgani nõudsid, olli temma kallis mehhike  könnega ning sullega ja troostliku lauludega  neid manitsemas. Üllemal nimmetud ..Aealikud ellu luggud" on weel temma kuulsa tööde mällestuseks trükki pantud; ta on ommal aeal palju häid laulusid Eesti rahwa römuks kirjutanud mis ehk eddespiddi weel trükki pan- 58