jad ja wimane otsuse andmine sawad wee! stempel-pabberite peale kirjutud. Selle assemele  peawad kõik dokumendid, olgo neil nimmed,  mis tahhes, stempel-pabberi peale kirjutud  sama; agga antakse ka sedda lubba, et stempel-pabberi assemele muud pabbent woib prukida, peab agga üht selle tarbeks walmistud  marki peale ostma. Ni paljo nüüd stempel pabberist, selgemat otsust same wist eddespiddi üllemate läbbi ja kui sedda olleme sanud, eks rägime siis jälle. Rahwa arru. Sealadne statisti komite  olli teada tahtnud, kui suur Peterburgi linna rahwa arro peaks ollema ja sepärrast olli ta ettewötnud 22. Augustil rahwast ülleluggeda  ja sedda olla nad Berlini modi teinud, mis ütlewad paljo kergem ollepsad ja sealt olla ülleüldse 667,963 innimest leitud. Neid jaggatakse  parrast ärra: usso, kelemurde ja ammetite  järrele. Watame esmalt nende emma kele järrele, siis leiame sealt 566,192 Wennelast,  11,157 Polakast, 46,498 Sakslast, 5977 Rootslast, 2999 Inglast ja Amerikaan- Last, 3194 Prantslast, 16,685 Soomlast, 3735 Eestlast, 1983 Tartarlast ja Buharenlast.  Need rahwas, mis alla tuhhande hinge, põlle mitte üllesantud. Leiame siis, et Wennelaste  järge Sakslast kõige rohkem seal on. Usso järrele on : 557,173 Kreka õige ussu- List 29,999 Roma katoligi ussulist, 76,831 protestanti ussulist, 6654 judi ussulist, ja 2971 Muhamedi ussulist. Wäljama rahwa arro, kes Peterburgis asset ja kes seal omma pead toitwad on 21,335 ja nimmelt: 12,718 Saksa rigi allamad 1796 Inglast, 2199 Prantslast, 1979 Austrialast, 551 Sweitslast, 427 Jtaljast, 1269 Rootslast ja Norralast, 469 Daanlast, 192 Hollandlast, 133 Belgialast  ja 96 Amerikaanlast. Mofkwast. Kunst asjade näituse löppetusest. Peterburgi saksa seitung toob sönnumid, mis ta Moskwast kunst asjade näituse  löppetusest sanud ja seal on nenda luggeda:  „Meie näituse löppetus sai eila, se on 30. Augustil just selsammal kombel ja sellesamma  illo ja auga, kuida sedda hakkati, keiserliku  Arguse, Suurwürsti Konstantin Nikolajewitshi  läbbi löppetud. Peale selle, km Uspenski kirrikus jummalatenistuS Mi petud, sai Keisre Peetrs I. paat, keiserliko kõrguse ja suurde waimoliko meeste ning nende liggi ollsjate ja teiste suurde meeste liggi ollemises sure auustusega sealt kuri alt, kus ta näituse  seal seisis, ärratodud, ja raudtee howi wankre peale widud, kellega sedda Me Peter? burgi kindlusse taggasi wia. Näituse komi te olla näituse aega, peale selle pühhaliko loppetuse,  künni 4. Septembri ku päewani pikkendanud  ja nende nelja Septembri ku päewade pilletite hinda 20 koppika peale allandanud. PÜhhapäewal, 3. Septembril, on peale 30,000 pilleti wälja antud, siis olnud rahwa paksus ni suur, ja läbbi samine wägga waene. Näituse  tallitajad kaebawad, et Juni kuul mönnel päewal mitte kahte tuhhandet innimest näitust põlle watamas käinud. Paljo kassulikum õlleks  se olnud, kui jubba kohhe näituse hakkatusest  sadik näddalas ühhel ehk kahhel päewal pilletite hind oddawam õlleks olnud, wist õlleks  paljo rohkem rahwast näituse peale tulnud  ja ka rohkem rahha sadud; agga wimane  ots ei wöinud sedda kõik ennam heaks tehha, mis hakkatusest olli unnustud. Ellajate näitus. Se aasta piddi seal, pärrast tehniko näitust ellajate näitus ollema, agga kuida praego seitungid juttustawad,  peab se, se aasta järrel jäma ja nimmelt selle pärrast, et näitusele todud ellajate seas mönned olla haigeks janud. Näitusele todud ellajad on jubba nende perremeeste kätte antud  ja kästud kojo wia. Sel kombel jäeb Wennema omma ellajate kauplemisega koggoniste  kammitsasse ja egga põlle põllomeestel egga tallopoegadel woimalik parremat suggo ellajaid murretseda ja sellega eddasi sada. Kui sool ni oddawaks lähhäks, et se woimalik  õlleks, sedda ka ellajate toido jure panna, siiS õlleks se wabbandamata tossi, et se kassulik  ja ellajate terwisele wibimata tulluks õlleks;  jäeb ta agga ni kalliks, kui ta praego on, siis põlle se ka woimalik sedda ellajatele anda. Kiewist. Tullekahjust. Augusti ku 21. päewa ösel wasto 25. on Belaja Tstrkowi  allew pöllema pandud, mis telegrayWiga kubberneri herrale teada antud. Warsi selle 320