präsident kindralleitnant G. von Helmersen näinud tarwis olewad, Nowembri kuul 1874 üht ringkirja kõige usuwendade kätte kirjutada, kus sees tema tähendab, et nende aru wäga kaswanud, kes abi tarwitawad ja kutsub sellega  kõiki usu wendi appi, nende südame soowimist  oma annete läbi täitma, kes abi järele kisendawad. Selle aasta kohta, mis üle see wiimane tulnud arukiri on, ei wöinud präsidendi  ringkiri weel awitada, seepärast ei ole 1874 aasta sissetulik mitte nii ülewäga röömulik  olnud. Aastal 1874 on sissetulnud 45,536 rubla 85 kop. ja nimelt maakonnade komiteede juures 23,572 rubla 47 kop. ja pea komitee juures 21,964 rubla 38 kop. Siis on 1944 rubla 16 kop. rohkem wälja antud kui aastal enne seda, see on: 41,623 rubla 10 kop. - 1873 aasta wäljaminik oli 39,678 rubla 64 kop. - Sest summast said 22 kogudust 9192 rubla 20 kop. oma tarwiduste  abiks; 26 annet õppeta ja te ametliku söidude kulude tasumiseks, ühtekokku 6325 rubla 23 kop.; 41 annet, ühtekokku 4868 rubla 45 kop. koolide heaks; 7 annet, ühtekokku  3320 rubla koolmeistrite öppetamise tarbeks;  18 annet, ühtekokku 2140 rubla koolmeistrite  ja köstrite palgaks; 6 annet, ühtekokku  685 rubla öppetajate leskede ja mu tarwiduste  tarbeks 8 annet teiste iseäraliku soowimiste  peale, ühtekokku 424 rubla 54 kop. ja üks anne 150 rubla tiriks asjade juure muretsemise tarbeks. Peaks meie abikassa õnnistud töö, ewangeliumi  Lutteruse usu koguduste juures üht wäga armast osawötmist leidma ja õige rohke annete läbi jöuakamakS tehtud saama, et weel rohkem kasuliku tööd wöiksiwad teha. Talinnast. Pearaha wölga sissetulnud  Ainestiku sõnumite järele on nende kuude sees : Juuli, August ja September pearaha  wölga sissetulnud: Homiko-Harjumaalt 4821 rubla 77 kop., Löuna-Harjumaalt 208 rubla kop., Ohtu - Harjomaalt 1070 rubla kop., Rand-Wirumaalt 3668 rubla 14 kop., Maa-Wirumaalt 2838 rubla 27 kop., Alutagusemaalt 632 rubla 78 kop., Homiko - Jarwemaalt 139 rubla 39VZ kop., Löuna-Järwemaalt 611 rubla 41 kop., Rand- Läänemaalt 960 rubla 69 kop., Maa-Läänemaalt  5928 rubla kop., Läänesaardemaalt  247 rubla WVs kop. 6658 rubla; see on siis üleüldse 29,796 rubla 55 V 2 kop. Läänemaalt. Uus koo l. Üks hea sõber kirjutab meile: Armas Postimees! Tulen  jälle kord hulga aja taka waatama, ja palun  seda nattukest, mis mina Eesti wäljalt korjanud olen, oma pauna ülespanna. Jutustus  olgu siis nenda: Nii mitu kord, kui üht uut atzja mis rahwa  kasuks ja tuluks saab ettewöetud, kuuleme ehk loeme, peame, nagu see iga oige Eestlase kohus, endid rõõmustama, et elu walgus enam pimeduse ukse taha wangi ei jää, waid läbi tungib ja oma üles annet, mis loodusest määratud, hoolega täidab. Nenda on uuemal  ajal, tänu Jumalale, igal pool lugu, kui ka köikis paitus ühe suguse sammnga edasi ei astuta, mis kord ühed, kord jälle teised takkistused keelwad, aga ometige wõib igal pool waateringil pasunaga hüüda: ..Nihkub! Nihkub! Mis enne wanad inimesed, kes tead kui suureks Lmeteuks arwasiwad, on nüüdsel ajal üsna iga pääwane asi, sest öppetus, rahwa  kaunis eluwalgus, purustab kütke paelad ja saadab Taara taimr kosutama onne juure, mille osasaamist keegi waenlane enam täielikult keelda ei woi. Seesugune nihkumine on ka nüüdsel ajal Wigalas näha. Nenda palju kui mina tään, ei ole selle ajani Lääne maakondas, linn maha arwatud, wesl kustilgi seesugust kooli olnud, kus aga üksnes tüttarlapsed õpetust saawad, waid see on kõik poislaste hulkas sündinud. Et see mitte kiidu wäärt ei ole, on kül mõni mees aru saanud, aga mis wöiS parata, kui kukur seesuguse etewötmise ees ei seisnud. Häda waewaga said mitmed wallad  nenda kaugele ehk et poislaste koolmeistrid  muretseda wöisiwad, kes aga sagedaste nälja käppa imema pidiwad. Sest kuida wöis rahwas, kelle õlal raske ike litsus ja kurnas, omast waesusest koolmeistrile korralist palka muretseda? See oli põhjus, et, ehk kül waim malmis oli, liha nödrus järgeSte kõiki tühja saatis. 372