aga küsis siiski, , kas ms temale .Ws ühte ..teist rohtu annaksin pruuWa, «s ts nüüd esiteks joodawat Mina wõtaks pruukida, niipalju kui wöib. Tema oli sellega rahu! ja lubas minu nöuu järele teha. ' Tema isa ootas  mind eestuas. Ma wöisin LsMs kartliku küsimise pääle aga üksi seda wastata, et ma tema tütre juures mingisugust loomuliku haigust  ei ole leidnud, ja lubasin teda ede.spidi W«! Vaatama tulla.. See tõendamine äratas isa sees uut lootust ja palus Mind nii sagedaste  sinna tulla, kui minu aeg seda lubada. Teisel pääwal tulin mina jälle ja wiitsin Kordeelia seltsis mõned armsad tunnid ära, ja nenda läks üks terme nädal mööda. Ma oleks üks tundmata tuim puutük piban'd,-olema,  kui selle aea sees see magus armas  noor inimene minu sees südameliku armastust  'poleks jõudnud äratada. Oleks mina tema sugust olnud, ehk oleks minu süda juba mõnest neiust paelustud olnud, siis oleksin ma tõeste tema wastu ometige wennaliku armastust  ülesnäitanud; aga et minu süda kõigist meel waba oli, siis andsin ma oma palawat ja kindlat armastust tema wastu mis mitte sõnadega ei saa wälja rääkida, maid aga üksi armastajate wahel tuntud saada —- tunda. Ja mis tegi Kordeelia? Ka tema selgist silmadest hiilgas teretamise juures armastuse päike oma kuldse tulewiku lootusega, mis tema  kahwatanud paled, kui noore paäwa koit punetama aeas, kui teisel pääwal jälle tema kambri astusin; aga see kadus ruttu jälle ära. Tema südame lugu olin nüüd tundma saanud,  aga haiguse pesa oli alles täädmata. Ta kuiwis n'agu rohu lilleke, keda mahaniidetud. (Tulema kord räägime edasi.) Omalt maalt. Riiast Meremeeste koolidest* „Wal. tääd." kuulutuse järele on minewa aastast saadik niisugused koolid Gurjew'iS, Kaspimere jauks, Taganrog'is, Aasow'i mere jauks ja Feodoosia's ja Beerisloow'is (Dnepri joe ääres) Mustamere jauks, ja Herson'is ja Nikolajewsk'is juba 1872 aastast saadik. Kslgemere j«D WM aastast saadik kaks kooli' ArhMgeMjA ja KemzH. Uuemal aeql, sasta! on WGI kolm koolt wähemas ljnnadeT kubermangus, asutatud» Baltimere ftrwis on koolid OraanienbauW lähedal (1871), Rarowa jöe suuS (1873), Heinastes (LiiWiNaal), RiiaH, LiibaVH(lB7Z), Doondangen'is, Lubb-Esserni's (Kuuramaal), Windaw'is (187 V) Haasau (1873 aastast saadik) ja Zaakobstadt^Ls, ühtekokku  21 meremeeste kooli. Meie Pernu linna, nii kui körmalt kuulnud  soowitakse  kaa ühte niisugust kooli. Wöib ollG ehk lähäb asi wiimati toeks. Wiliandist. Kodu lo omade ja ZMuriista  de näi tus. Pernu-Wiliandi maakonna suur Põllumeeste - Selts on 23. 24. ja 2A. Juunil s. a. Ühte koduloomade, pölluriistade ja põllusaagiga ühendatud näitust pidanud. Näituse koht oli nimetatud linna ligidal Tallinna  postmKKNtee ääres. Plats oli suur ja ruumikas, laudadest aid ümber tehtud. Näituse  paiga sisse Vjisid kaks wärawat, kus keskpaikas samba otsatz näituse plagu (lipp) lehwitas, kes iga näitusest osawötjal teed Wseminikule  juhatas. Näitusele toodud loomad, pölluriistad ja masinad olid aegsaste oma seks säätud koha pääl paigal, nenda et 23. Juunil  kellu 51 enne lõunat igaüks, kellel niipalju  kopikaid, kui nõuti, karmannis oli, sisse wöis minna ja waadata. Hakatuses pidas näituse komitee päämees Uue-Bornhuse härra Balentiin von Bock üht kõnet, kus sees tema äraseletas, mis kasu üks niisugune naitus wöib tuua. Tema tänas kõiki Eesti peremehi ja perenaist' auupaklikult, kes endid selle näituse wasto oliwad walmistanud.  Wiimaks andis könepidaja kõigest näitusele  toodud loomade ja asjade summast aru. Saäl oliwad paale 30 hobuse, üle 40 kurielaja  , 9 siga ja üks nelja sarwedega oinas ehk wana jäärupapa. Kaks niitmise masinad wööraltmaalt toodud, üks ristikheina külimise masin, üks linaseemne puhastamise masin, mõni tosin Saksamaa sahkasid, kaks raud äkket, üks. mesipuu, Soome wöiid, soolatud ja soolamata.  Paale selle olid weel surnu ristisi ja sawist, maa kuiwaks tegemiseks, weetorusi. 243