kallake tikkunud, Se on agga käes arwata, et temma se mees olnud; sgga selgeste ei olle se weel teada; küllad same eddespiddi kuulda, kui suurt tunnistust kohhus ta käest jõuab Välja pressida. Prantsufemaalt. Sures Parist linnas on pärris rõuged wägga möllanud ja wist ka rohket leitust piddanud; agga wimase kahhe näddala sees janud se hirmus többi nattuke wähhemaks, ei olle onnam ni paljo haigeks janud; wimasel näddalal wissanud weel 173 innimest többe wodisse. -- Jummala ette ei woi kül kegi kät panna, temma tahtmine peab iggas asjas sündima; agga ommetige woib innimene rõugete eest ennast hoida, kui agga teeb, mis Zummal jälle selle wasto öppetanud.  Warri-röuged on, mis meile pärris rõugete  eest Varjamiseks antud. Wist ei olle nad ennestele lasknud röugid panna, et pärris rõuged  kallale tulnud. Meie ei pea mitte ükspäinis  lastele,. kui nad alles wäetimad, röugid panna laskma, waid ka siis, kui nad 17 aastat  wannad, jälle ueste; seal wöime julged olla, et pärris rõuged meid rahhule jätwad. Hispaniamaalt. Hispaanlased ei olle omma kunninga wallitsusega mitte kurwa wäärt eddasi sanud; katsuwad ja katsuwad, agga ei lähhä eddasi, jälle olnud seal middagiwigga, mis asja keetnud eddasi minnemast; agga sedda ennam tewad mässajad ja muud nurjatumad innimesed tööd, nende põld peab ikka õitsema. Gibraltari lähhedal olla jälle kelmid kaht Inglise  ohwitseri katsunud wangi wötta, mis neil agga seläbbi põlle õnneks läinud, et Hispania shandarmid, wägga liig sadamas olnud; parrast  olla nad omma kurja tööd ommetige ärrateinud  ja neid wangi wötnud; shandarmid olla agga tagga aeanud ja Sewilla lähheba kätte sanud, seal olla mees mehhe wasto wätjaläinud  ja rammo katsudes langenud kelmidest  kolm ja shandarmidest üks mees; kelmid wöetud wangi ja hea hulk risutud rahha sadud  nende käest kätte. Aeawiteks. Mats leidis küllamehhe hobbuse kõrtsi ukse eest posti küljest, peästis sedda lahti, istus peale-ja sõitis lähhema kõrtsi. Senna sades tulli mees waöto ja kössis: kus sa selle Hobbusega  õlled kokko sanud, se on jo minno perremehhe hobbune? Ärra panne pahhaks, waötas warras, tõin sulle hobbust wasto, et omma perremehhe järrele wöid sõita; ta jäi teise kõrtsi pengi peale tukkuma. Lissa. Pernust. Ruttuline sõit ei olle ial hea, sest woib sõitja issi ehk ka teised kahjo sada, kui ette waatmist ei olle. Ülle teise näddala sündisid sest meie linnas kaks õnnetust. Laewade  ladimise parrast olli kaupmeestel kibbe rut tagga ja sepärrast piddid hobbuste poisid, olgo koormaga woi tühja, ikka hobbustegatuhhat  nelja aeama, mis läbbi kaupmehhe Heinrichsenil  kenna hobbune jalgo piddi silla prao wahhele laks ja jalla lu purruks murdis. Et lotust suggugi ei olnud, sepärrast sai ellajas mahha lödud. —-Teine õnnetus tulli ühhe posti poisi labbi, kes wägga liig aeades allewil ulitsas  sõitnud ja üks pissukene laps wankre ratta alla jänud; laps ellab kül alles, agga terwis on wist elluks aeaks rikkutud. Ehk üks sesuggune  ruttuline sõit ulitsail kül köwwaste keeldud,  ommetige ei tahha assi selle polest parremaks  minna. Kirjawastussed. P. L. A. Teie kirri on meie käes; agga peame ütlema,  et üllemate polest lemmale meie taskus rumi ei anta, ja nimmelt sepärrast, et ta muud ei olle, kui körwad lopsud ilma süta innimesele. Meie posti task ei olle kellegi tülli tubba egga rio koht, waid agga tassase ja möistliko asja tallitule paik, kus iggamees möistliko ja öppetliko könnet woib kõnneleda; jäao pahhad asjad kohto tallitada. J. Sch. P. Tele teine kirri on ka ausaste meie kätte tulnud, agga ei tahha ka se weel asja parrandada, ja teie essimest kirza meie tasko lubbada. Km õlleks wolli meie omma käes, siis ehk wöttaksime liggi, agga kui wahhest mönni kitsa wärrawa wahhele kinni jäeb, siis ei woi meie seal middagi parrata, sest meie rammo'sedda sealt ennam läbbr ei jõua kiskuda; sepärrast. pallume sellega leppida, kui tullemata jäeb. J. H—lm. Teie jutto jätkud sawad ommal aeal tullema;  ärge pange immeks, kui kõik ühhe korraga ei tulle. Läne sõbber. saatmast; saab tullewa kord kasa tullema. J. E. P. Peab enne Ria tee cwrg käima; lobame agga,  et wasto wöetakse. 191 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri põiest lubbatud. Rigas, 6. Junil 1870.