ellusse heita. Prowi peale pari minnemine on koggoniste ärrakeeldud. Minister Dr. Walk olla kõik selle ministeriumi liikmed omma ette tulla lasknud, et nendega tutwaks sada ja olla siis üht lühhikest könnet piddanud, kus sees ta neile sedda ette pannud, et ses «mmetis ka mönned wägga rasked asjad ette tullewad, kus ta siis lodab, et nad tedda ka seal ilma abbita ei jätta, waid tüddimatalt abbiks õlleks, ka seal, kus nende tännine arwamine temma möttetega mitte ühte ei peaks minnema/ Ühhe waimoliko ja kolide ministre tallitus ei olle polegi kerge, waid Lggal ajal raske, agga issiärranis  nüüdsel aeal, wägga kirju ja raske toimetada. Sedda wöib üks minister agga siis paljo kergem toimetada, kui temmal tublid ja aggarad abbilised körwas. Otse kuida temma omma lotust kindlaste omma nöumeeste peale panneb, nenda ja seddasamma otab ja lodab temma ka nende poolt ennese wasto, ja nimmelt ka nende käest, kes tännine Lemmaga  mitte ühhes meles ei õlle olnud. Prantfufemaalt. Weel middagi söa aegsest ajast. Sel hirmsal ajal piddi ka mönni ilmasüta innimene wägga paljo kannatama  ja mönni ehk wahhest ka omma ello andma. Prantsuse seitungid könnelewad nüüd weel mönnest sündinud asjast tagga järrele, et mailm ka peab teadma, kuida luggu nendeenneste  kestes olnud, ja kõige surem ja hul lem on Gambetta olnud, kellel sel ajal ka middagi üttelda olli ja kes praego wägga hea melega wanna wabbatrigi präsidenti auko tõppi  ks ja issiennast kunningaks lasseks wälja hüda. Kui need sönnumed Parist ollid tulnud,  et marshal Batsaine ennast wangi olli andnud, olla ta ni kohhe söa kohhut kokko seädinud, et Marshalli Batsaine abbikasat, kes ühte allewisse warjo paika olli puggenud, surma mõista. Sesamma olnud jubba kuus kuud käima peal; nüüd wöib kül igga mõistlik  arwata, kuida selle waese õnnetuma naesterahwa  luggo olnud. Ni pea, kui need sönnumed  ta kätte tulnud, et ta surma mõistetud, olla ta kloostrisse pöggenenud. Waggad kloostre õed kartnud agga ennestele sest suurt pahhandust  tullewad, kui tedda senna wastowöttawad; sepärrast pöggenenud temma sealt Jtaliama sa- diko Nigra jure, kes m kohhe admiraliWourigoni  jure läinud ja temmale teada andnud, et Marshalli abbikasa temma jures olla ja temma sedda ommale sureks auuks peab, omma  maea temmale pelgo paigaks anda. Omma  kunninga ja rahwa peale toetades olla ta öölnud, et temma sedda suurt naesterahwast igga tagga kiusamise eest saab hoidma, et kegi wäggiwaldne katte nõudmine tedda kätte ei sa. - Selle peale olla admiral Wourigon Gambetta  jure läinud ja sedda temmale teada andnud,  kes pikkema senna ja tenna mõtlemise peate wimaks käsko andnud, tedda ühhe merre wäe peäliko läbbi, ülle piri sata. Ugga se reis on selle waese naesterahwal üks hirmus reis olnud; igga raudtee jamas on ta piddand neid kõige häbbematamaid teotuse sönno kuulma  ja wäljakannatama, egga põlle enne rahho  sanud, kui ta Prantsuse pirist olli wälja sanud; siis olla ta nago ühhe teise mailma sisse sanud. Ponapartlased. Kui se kolla Parisis  olla wälja hilmunud, et Thiers ennast präsidenti ammetist tahhab lahti wötta ja sellepärrastWersaljes  suur seggadus, olla Ponapartlased  warsi üht tublit söa üllemat otsinud, kes mässajate peamehheks kõlbab. Nende sureks  õnnetuseks ei olle Batsaine egga Palikao kummagi Parisis sada olnud. Wimaks olla nad üht paitaljoni kommandiri leidnud, kes nende nõusse heitnud ja lubbanud, kui nad temmale 5000 meest wägge andwad, kord katsuda,  kas peaks wöimalik ollema enne päewa töuso ni hästi Parisis kui Wersaljes keisre riki kulutada. Nad olla katsunud söamehhi, kes Parisis karnisoniks olnud, omma nõusse militada; agga kõik ilma asjata; ei ohwitserid egga soldatid põlle kutsumist wasto wötnud, egga praeguse rigiwallitsuse wasto kät soariistade  külge lubbanud panna. Nenda köllawad  Parist poolt asjad; millal peaksid nad ösM heaks sama? Pöhjaamerikamaalt. Kaks adwokati.  Missisippi rikis, Aspeali linnas, kus kaks adwokati jubba pikkem aeg teine teise peale tulli wihhased olnud, ja nüüd möllemad tüllisfe läinud meestele kohto ette eestseisjaks ehk eesträkijaks tellitud. Kohto ette sades, 48