PeeterbNrgN» > Uued, femenar - koo - ! id. §875/76 kooli aasta hakkatuses, .tahetakse  kuus uut koolmeistrite semenar kooli elusse kutsuda, kus koolmeistrist tahetakse walmistada ja need peawad alamal seisawa koolide maaehk  jauskonnadesse asutatud saama: Peeterburgi,  Moskwa, Harkowi, Kasani, Odessa ja Wilna jauskonnadesse. Wiimafes kohtas olla see kindel, et see kool Swislotshi linnakesesse peab asutatud saama. Nende koolide ülespidamiseks  on kroono poolest 99,766 rubla lubatud, mis suur Majestät 4. Weebruaril kõige kõrgemalt kinnitanud. Posti rahast. Tänini oli kõhtudel ja muu kroono asjade talitajatel posti kirjade ärasaatmisega kerge asi, ei pruukinud postiraha  maksa; aga kuida Moskwa seitung praego kõneleb, on kroono poolest üks komision säätud,  kes asja pead järel katsuma, kas see nenda õige, woi mitte ja nüüd olla komision oma tööga walmis ja nende arwamise järele pidada kroono kui kogukonna kohtud pool postiraha maksma. Kuida kuulda, on see srwamine heaks arwatud ja wastowöetud ning maksmine selle aasta j. Januariga hakkama, mis aga meie arwates mitte ei woi sündida, sest kes teab enam, kui palju kirjast ärasaadetud  ja kui paljo pool postiraha wälja teeb. Sõda tulemas. Selle päälkirja järel oleks nenda, nago oleks Weneriikis sõda karta, ei mitte nenda, waid Peeterburgi seitungid  täädwad sest kõneleda, et Hina riigi ja meie wana tuttawa, Dshitishari walitseja Jakob Bekki wahel sõda tulemas olla. Et lugu nenda, seepärast katsuda Jakob Bek oma sõbrust Weneriigi walitsusega weel kindlamaks teha, kuida see tänini olnud, mis iseäranis sest näha on, et Moskwa kaupmehe Morosowi kauba kild ehk woor Kashgaris üht ütlemata lahket wastowötmist leidnud, ja Jakob Bek ise need kaubad äraostnud, mis weel järel jäänud.  Praego walmistawad kaks kaupmeest, Kusnezow ja Bükowski kaks killawoori, mis ka Kashgari peawad minema, oma õnne katsuma.  Kroonlinnast. Kuida üle mere saamisega  lugu, sest kirjutakse 12. Aprilil säälatse  seitungi läbi: Tee üle jeä künni Ora- nienipuust saadik, on tänini weel kõma ja kartuseta. Eilasest paamast saadik, on see lahtine koht, kaupmeeste wärawa juures, suuremaks  läinud. Sisse raijutud tee ulatab praego künni kaks wersta Oranienipuust emal, selle tööga tahetud aga wiimasel pühal jälle pääle hakkata. Post toodud reega jeäst üle. Kamenets Podolskist. Õnnetus ja ön. Mõskma saksa seitungi läbi kirjutakse Kamenets Podolskist, et sääl linna teatre maja 3l). Märtsil, just teatre mango aeal, kus maja punnis rahwast täis olnud, põlema läinud. Seda kohkumist, mis saal oli, wöib igaüks ise arwata, surm silmaga näha ja käppuga katsuda; aga õnneks on teatre majal laiad uksed ja madalad haknad olnud, kust kõik parajal  ajal weel wälja saanud ja tule surmast pääsenud. Maja olla maani maha põlenud; seda ei ole kellegi abi wöinud aidata. Stawropolist. Lume tuisust. Karanogaikeni  kõrbes, on 15. ja 16. Märtsil wäga wali ja raske lume tuisk olnud, nenda, et ta mõnes kohtas poolteise sülla kõrgused anged kokko ajanud. Kõik elajad, nenda kui hobused, kari elajad ja lambad, mis parajate wäljas olnud, on enamiske kõik otsa saanud. Soomemaalt. Hullud koerad. Säält kirjutakse: Selle aasta hakkatusest saadik,  on koerde hulluks jäämine päris maa piinaks.  Esmalt on see tobi Wiburgist hakkanud  ja siis, kui katko tõbi üle homiko poolist  Soomemaa laiale lautanud ning pärast ka, ehk kül kõik äratehtud, mis oleks pidand keelama seda tõbe laiemale lagunemast, lõuna poolise maa üle laiale läinud, kus siis ka mõni inimene omast elust, selle tõbe läbi, on ilma jäänud. Hiljuti on seda tõbe ka juba Abo linnas leida olnud, nenda ei ole siis ka öhto pooline maa sest töbest ilma jäänud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kuida Europa asjad on. Berlinist kirjutakse 58. Aprilil: Wäljamaa  politika rahuto olik, on seda korda kül 149