Ümberpanemise ja uks on niihäästi kergid Saksa kui ka Eesti keele tukka wälja otsitud, mis aga kord korralt nenda, kuidas laps edasi jõuab, raskemaks lähemad. Laused on enamiste  lühikesed, et seda parem ja kergem neid meeles pidada oleks. Ümberpanemise tükkide wahel leiame tarwilikka sõnu ja ka grammatika  harjutusi, ja nende hulk hakkab kord korralt  ikka enam kaswama. Wahete wahel tulewad  sõnade kordamised ette; sest kui laps õpitud wara enam uueste ei õpi, siis unustab  ta kõik jälle ära. Lõpe otsas on weel üleüldine raamatus ette tulewate sõnade kordamine,  kus kõik oma sugu ja jagude järele ülespandud. —Ka nende jauks, kes omast wäest Saksa keelt õppida tahawad, on see raamat tulus; wäljaandja annab ka neile juhatust  , kuidas nemad seda raamatut tuluga tarwitada wõiwad. Sellepärast soowime wäga, et kõik Saksa keele õppijad seda raamatut tähele  paneksiwad. Kuidas lugejad weel mäletawad, palus Eesti Kirjameeste Selts tänawu kewade meie lehes enesele abi ja tegi sedasama ka muudes aealehtedes. Selts on alles noor, ta liigete hulk wäike, ja kui ta Eesti rahwa hääks tööd peab tegema, siis peab t'al ka raha olema; aga paragu! on Seltsil sellest alles suur nappus.  Kõige palumise pääle Eesti ja ka Saksa keele aealehedes waatamata on siiamaale Seltsile  wäga wähe abi antud. Kuidas meie arwame,  on see aitamine ometige kaunis raske. Mitmed annaksiwad ehk hää meelega natuke, aga häbenewad ometige natukest andes, ehk ei tea, kuhu niisugust natukest anda. Nüüd on aga ka selle poolest nöuu leitud. Schnakenburg'i  trüki toimetus Tartus on nii lahke ja sõbralik olnud, et ta poole osa ühe raamatu  sissetulekust Eesti Kirjameeste Seltsi hääks lubanud. Kes nüüd oma piskuga Seltsi aidata tahab, sellel ei olegi tarwis oma raha muidu wälja anda, waid saab selle eest enesele raamatu. Nimetatud raamat on ..Wöitlemised  Plewna linna ümber j a Plewna  ärawötmine." Plewna jah, Plewna! Kellel ei peaks see nimi tundmata olema? Eks see seesama paik ei ole, kus wiimases joas kõige rohkem Wene isamaa poegi langesiwad! Kuidas see kõik sündis, selle üle jutustab meile nimetatud raamat esimesest lahingist künni Plewna ärawötmiseni kaunis pitkalt ja täielikult,  mis kauaks, kauaks aeaks Wene maale meele jääb. Jutustuses puudub mitmes paigas  õige ühendamine; aga wäljaandja wabandab  ennast ometi sellega, et ta Plewna lugu juba esimeste lahingite järele kirjutama hakkanud  ja siis järgmisi juhtumisi kord korralt juure lisanud, misläbi siis nimetatud wiga tulnud.  Raamatus leiame nende kuulsata meeste piltisid, kes Plewna ärawõtmise eest kõige rohkem  hoalt kannud; pääle selle weel suure Plewna ja ümberkauduste kohade plaani ja pildi, on Plewna ja ümberkauduste kohade kaart. Kõigest südamest soowime, et igaüks seda raamatut enesele muretseks ja nii meie Eesti Kirjameeste Seltsi omalt poolt ka wähe aitaks. Kolmas uus raamat, kellest lõpetuseks wee! mõne sõna rääkida tahtsime, on ..Esimene Heinamaa tegija ehk õpetus, kuidas kõige alamatest soodest kõige paremat  heinamaad teha wöi b." Kõige kuulsama meistre von Saint Paul'i wiisil. Karja kaswatajate kasuks wälja annud J. Liiw. Wäljaandja õpetab, kuidas alwu heinamaid  paremaks wöib muuta ja kõneleb, kuidas  ta isi ja ka mitmed teised tema naabred teinud ja kui palju kasu see saatnud. Ta maanitseb ilma asjata woori pääl käimist ja muud tühja tööd maha jätta ja heinamaid selle aseme! parandada, kust palju rohkem kasu tuleb, ja annab weel mõnda mõnusat õpetust selle poolest. Põllumeestele on see raamat wäga tulus ja soowitaw. Omalt maalt. Pärnust. Türklaste minek. Meie Türgi külalised läksiwad 15. Septembril oma kodu maale jälle tagasi. 14. Sept. tuliwad Riiast 27 ohwitseeri ja üks ülem ohwitseer ka wee! juure ja läksiwad oma seltsilistega ühes siit jala Tallinna ja säält muidugi raudteed mööda jälle edasi. 3 meest on neist siia ära surnud ja kolm neli raskeste haigeid, weel siia maha jäänud. Mida kurwemad n'ad siia tulles oliwad, seda rõõmsamalt läksiwad n'ad 318