nud ja 4000 meest wangi sattunud. Sakslaste  kahjs on seal wägga pissukene olnud. Saarbrükkenist kirjutakse 14. Nowembril, et Parisist tuhhandete kaupa innimesi peab wälja tullema, saksa wäggede jure kartuhwlid otsima. Wimasel aeal on nende arro ni sureks  läinud, et Sakslased neist pinajatest ei olle muido ennam lahti sanud, kui piddand nende peale laskma, siis olla nad, kui messilased  rahhe eest, warjo puggenud läinud kõik linna taggasi. Lüttihist kirjutakse ?5. Nowembril: ..Mödaläinud ösel on 60 Prantsuse  wangi meie kassarmust ärrapöggenenud; tünnini ei olle meie weel nende jälge peale sanud." Kindral Werder teatab Tijonift, et temma Garibaldiga rinno koos olnud; kolm korda katsunud nad rammo ja iggakord sanud mehhike tubliste wammuse peale. Wimasel korral on ta temma mehhed nago hagganad laiale pillutanud ja mehhed andnud agga jalgele  wallu, et ruttust eddasi lähhäwad, wissanud  püssid ja kõik muud asjad käest mahha,  mis keelnud ruttust eddasi samast. 3 künni  400 meest, muist surnud muist hawatud janud söaplatst waenlase mehhi mahha. Meie poolt kahhe päwa kohta umbes 50 meest langenud.  Stuttgardist !9. Nowembril. Kindral von Obernits annab telegrahwiga kunningale teada. Teine ja kolmas prigad on tänna 18. Nowembril wie tunnise kibbeda tapluse peale ühhe prigade Preislaste abbiga waenlast  taggasi lönud. Kui suur waenlase kahjo Meüldse olnud, se on teadmata, agga peale 399 mehhe olleme wangi wötnud. Meie kahjo on 6 ohwitseri surnud ja 34 hawatud ja ?99 meest surnud ja hawatnd ühtekokko. Mets linnast kirjutakse 9. Nowembril, ühhe  wäljama seitungi läbbi: ..Wersaillest on nüüd käsk antud; et Mets linna wäljaspoolne kindlus peab holega järrel wadatud ja kus wigga leitakse, ärraparrandud sama ja nenda selle moduse järrele wastopannemiseks suredtükkid  peale.pandud, kuida se Preisi pruuk omma koddo on, et ta kui Preisi essimese klassi kindlus peab ollema. Selle tarbeks kästakse üllemad infheneri ja sure-tükki wäe ohwitserid senna minna; kes -sedda kõik oska- mad nenda seada ja tehha, kuida W hea on; seks on ka senna üks kommission seatud, kelle silma al kõik peab tehtud sama, et se kindlus weet kindlamaks saab, kui ta eune olli ja waenlasel meel raskem tedda kätte sada, kui se kord. Ülleüldse lähhäb Mets lin igga päwaga  ühheks kõige kindlamaks Preisi söariistade  platsiks. Ohwitserid ja ammetnikud, kes senna on pandud, assutawad endid otse ühhe pikkema aea peale senna paigale ja mitmed lassewad ka jubba omma wamilid järrele tulla; kõik need on kindlad märgid, et Preislasel köwwa nõu, sedda ni tarm ili st ja kindlat söariistade  platsi ennesele piddada egga ial ennam Prantslasele taggasi anda, waid otse nendasamma,  kui Maints, Saksa koggo kindluseks, essimesest klassist tehha. Kaks uut Preisi jägerpattaljoni on selle nimmega I. ja 2. Lootringeni jäägre pattaljon" nimmetud, jälle nisamma kindel märk , et Saksa - Lootringen ennam taggasi ei sa antud. Anftriamaalt. Konwerentsist kirjutakse  Wini linnast 18. Nowembril. Austria-, Jtalia- ja Inglise rigi wallitsused , on sedda Preisi poolt antud konwerentsi nou wastowötn  ud, peale selle, kui se selges te olli tahhendud, et Wennemaa ka ilma wähhema wasto seismiseta,  sedda saab wastowötma. Prantfnfemaatt. Ähwardus. Nälg sunnib wahhest middagi teggema, mis üllematele  wastomeelt on, ja mis neile sureks pahhanduseks.  Kuida se meil jo tuttaw, on Parist  lin kange watzhe a! ja kibbe nälg rahwast linna sees näppistamas, et häddaga ei tea, mis ärra tehha. Wimasel aeal on Prantsuse söamehhed Saksa meestega weikest sõbrust teinud  ja saggedaSte nende jures wöeraks käinud, kus igga kord süddame kinnitust Sakslaste käest ollid sanud. Sedda olla agga kindral Troshu pahhandusega tähhelpannud ja sepär- . rast ärrakeelnud, et sesuggune sõbrus kahhe mastase söawäggede wahhel, ei tohhi olla. Ka prantsuse ohwitserid ei olle sedda paljuks piddanud,  Sakslastega söbruses ellada. Nüüd olla kindral ähwardanud, et ni pea kui ta weel keddagit leiab, sedda Prantsuse au-rikkuwad tööd teggemast, temma sedda kõige waljema 390