töi meile neid kurwi sõnumid, et suur Majestät,  meie armuline Keisre Herra on pidanud Türklasele tema häbemata wastu seismise ja laemduse peale sõda kuulutama ja Ria seitungi  seest loeme üht telegrammi, mis „Wal. tead." Kishinewist saanud: Kishinewist 11. Aprilil. Suur Majestät Keisre Herra maata  s täna homiku kellu 9 aea! Tiraspolis üht osa söamehi VIII. koorist järele. Pärast järelwaatmift  on suur Majestät öölnud: „Mul oli wäga.. hale teid sõtta saates  ja seepärast wiitsin ma aega nii kaua kui iial wöimalik oli. Et aga nüüd Wenemaa auu kallale tikkutud, tean ma selgeste, et meie kõik, künni wiimse meheni,  seda teame hoida. Jumal olgu teiega! Ma soowin teile kõige paremat õnne! et jälle ühteteist saaksime näha!" Tartust. Wee upputusest. Saält kirjutakse  I. Aprilil: Igalt poolt kirjutakse see kewade suurde wee tõusudest ja upputustest, mis enamiste igal pool ka oma osa kahju teinud; ka meiegi linnas on see kartus wiimaste  möödaläinud päewadega pitka sammudega  lähemale tulnud. Ehk kü! iga ööse külm kaunis wali, siiski on wana Emajõe wesi tõusmas  ja praegu juba 7 jalga üle paraja seisu tõusnud; mõned peal pool puu silda olewad madalused ja aea platsid, on lausa wee al ja Jaama madalus päris laenetaw meri. Iseenesest  arwata, on tänawuse walida talwe läbi Peipsi järwe jeä wäga paks ja saab see kewade  wist kaua koos seisma, sest ei ole siis ka loota, et Emajõe wesi nii pea saab alanema;  tõuseb ta weel paar jalga kõrgemaks, siis on 3. linna jaus, madalamad uulitsad kõik wee al. Peeterburgist. Sultani wastus Londoni  protukolli peale, on, kuida ..Golos" ütleb  teadwad, Wene riigiwalitsuse käes. Sultani  wastoseismine, protukolli mitte wastuwötta,  peab, nii palju kui teada, niisuguste sõnadega wälja ööldud olema, mis seda koguniste  wöimatumaks teeb, et Peeterburgi ja Konstantinopoli kabinetide wahel weel üht ühendust woib loota olla. Türgi wastus kirja seest kõlab üks wäga suureline toon wälja ja nendasammuti seiswad ka selle sees nõudmised,  et Wenemaa üht saadikut Konstantinopoli  peab läkkitama, kellega malmis seisawa söameeste, söariistade käest ärapanemise pärast nöupidada, kellest aga selgeste näha, et see sellepärast nenda tehtud, et ta koguniste leppitust  ei taha, maid soowib, et sõda peab hakkama.  Türklane tahab, et ta Wenelasega tülisse  lähäb ja naerab kelmlikult kõige Eüropa riikide rahu tegemise üle, ja rõõmustab selle üle, et see nenda tühja läinud. Lord Terbü tahab seda seletada, et üks seesugune Türklase  töö korraga seda kõik tühjaks teeb, ja iga sugu Londoni protukolli täitmisest ennast lahti lööb ja sellega ka neid Eüropa riikisi, kes seda juba allakirjutanud ja annab igaühele meelewalda  teha, mis ta tahab ja Wenemaa on siis esimene, kes küsimata saab tegema, mis oma arwates tunneb hea olewad ja selle programmi  juure tagasi minema, mis suur Majestät  omas maga tähelepanemise waart ja meelespeetawas  kõnes 29. Oktobril, möödaläinud aastal, Moskwas oli pidanud see on peale selle, kui kõik katsed katsutud, rahu jalal pidada,  ehk seda jälle sünnitada, mis aga kõik asjata olnud, nüüd oma tahtmise järele ka Türklase wastu wöib waljaminna. Et sõda tõeste nüüd tulema saab, tunnistakse igalt poolt wiibimata tõeks. Mõned wäljamaa riigiwalitsused, on ka juba öölnud, mis nemad  siis saawad tegema, kui söatuli lahti lähäb.  Austria-Ungri riigiwalitsus nõuab Türgi riigiwalitsuse käest protukolli allaheitmist ja ähwardab, kui seda wastu ei wötta, teda söariistade  läbi seks sundida. Prantsuse wäljamaa  asjade tallitaja minister laidab wäga walju sõnadega Türklase wastuseismist ja kuulutab  ette, et kui Wene ja Türgi walitsuste wahel tüli tõuseb, Prantslane wagusi saab koju jääma ja pealt waatama, kui nemad endid  tuttistawad. Wiimased Ztalia awalikud  kirjad ütlewad seda ka selgeste, et Jtalia  seda soowib, et Balkan poolsaarel elawa Kristlaste elu peab parandatud ja jäädawalt parandatud saama, sest et see hädast tarwis. Köikist riikidest on Saksamaa weel, mis oma suud ei ole lahti teinud, ega öölnud, mis ta saab tegema; iseenesest mõista, ei sa tema wait olemine mitte Wenemaa kahjuks olema. 142