selle seäduse jarrele omma tööd tehha, mis neile nende üllemate polest kätte ööldud ja olge neile abbiks, et nende töö wöiks hästi ja korra parrast eddasi minna; otse kui teil on onnnad üllemad, kelle sönna peate kuulma, nenda neil ka. Eks ütle kirri: ..Sinna ei pea mitte härja suud kinni sidduma, mis pahmast  tulleb," ehk jälle: ..Jggaüks on omma palga wäärt," sepärrast ärge nõudke siis ka mitte, et need mehhed ilma palgata peawad tööd teggema ja waewa näggema, nende aeg on ka rahha. Siberimaalt Kolide st. Transbaikalinis  olla praego, kuida sealt seitung könneleb,  265 koli, kus ühtekokko 9466 last õppimas,  se on 6924 poeg- ja 2536 tüttarlast. Nende kolide üllespiddamiseks on rahha kokko tulnud: krono käest 5868 rubla, linna koggokondade  kaest 8696 rubla. Tshita linnas  , mis üks neist uemast linnadest Transbaikalinis,  olla 32 protsenti kes luggeda ja kirjutada möistwad, ja selle wasto wannas kuulsas linnas, kus jubba mannast  pölwest kolid, mitte ennam kui 27 protsenti.  - Jgga ma peal ei siggine willi ühhe kassa ja otse nendasammoti ei lähhä ka õppetöö  igga rahwa seas ühhe tassa eddasi. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Mele pahhandus. Kas se nenda tossi peaks ollema, kuida üks wäljama  seitung könneleb, sedda peawad need parrem  teadma, kellesse se putub. Se on meil jo tuttaw, et Sakslane Jtaaljasega enneste wahhel söbraliko leppingut teinud, se on: et nemmad kui sõbrad teine teisega rahhus ellada  tahtwad ja kus wahhel ühhe! abbi tarwis, teine tale omma kat wälja sirrutab ja tedda awwitab. Nüüd tahhab üks Sakslane sedda teada ja ütleb kuulnud ollewad, et se mitte ükspäinis Austrialasele waid ka Wennelasele sureks melepahhanduseks olnud, et nemmad enneste wahhel üht sesuggust leppingut teinud, ja ütleb sest sedda näggewad, et need möllemad  sured rigid Prantslasega ühhes meles olnud ja sedda heamelega õlleks näinud, et Prantslane ni hästi Jtaaljasele kui Sakslasele sedda üllekohhut, mis nad temmale teinud, kätte õlleks maksnud. Kõige selle kuuldud leppingo ülle unnustawad Prantslased ommas üllemelelises uhkuses ärra, et temma tullewal aastal weel ammugi ni kaugel ei õlle, et Eüropa  rahhule kardetaw wöiks olla; sest ni kaua, kui Saksa wäed weel Prantsuse ma peal seisawad,  ei woi ommetige kegi sedda möttelda, et Prantslane omma tublit wägge Jtalia rigi sisse woib minna laska. Kas Saksa wäed enne kewwaÖid Prantsusemaalt sawad ärratullema, on üks küssimine, kelle peale praego  kegi wastust ei tea anda, se jäeb kõik weel selle holeks, kuida Prantslane need maksetawad  kolm milliardenit söakullo ärratassunud; se on jälle üks assi, mis wanna Thiers mitte ühhe ehk kahhe näddaliga ei suda arratassuda; olgo ka, et ta peaks sowima, Sakslastest warrem  lahti sada. Prantsuse seitungid könnelewad  ühhest nõust, mis nende rigiwallitsus olla ettewötnud ja se olla: ta tahta nüüd üks pool milliardenit ärramaksa ja siis iggas kuus 49 mittioni pranki, tunni kõik tassutud saab; ka siin seisab se iggaühhel selgeste silma ees, et ka assi sel kombel mitte karwa wäärt ruttem  ei sa eddast minnema, egga nemmad wöerast  wäggedest, kes neil praego sureks ristiks, ehk palgiks silmas, ommetige ei woi' lahti sada. Kielist. Mõrtsuka tööst. Jubba mönni päew on iggapäemaseks juttuks sanud,' et üks msrrs-kadet kaks noort kaupmeest ärratapnud.  Weseri seitung jutlustab sest asjast  laiemalt ja ütleb, sedda süüd tõeste ühhe merre-kadetti kaela langemad. Ta olla lv. Märtsil, ösel turro äres seismast hotellist „Eldorado"  ärraläinud, et kojo minna. - Ulitset  kaudo eddasi minnes, olla mõnned mehhed järrel tulnud ja merre-kadettide ülle teotuse sönnu räklnud, kellest ta esmalt ei olle holinud  egga sedda nago kuulda tahtnud, kui nad agga ikka liggimale tulnud ja meel roppumaid teotuse sönno ommast suust wälja ajanud, olla ta ümber pöörnud ja küssinud, mis nad temmast  tahta; need olla ta peale tunginud ja ta kallale tikkunud, siis olla ta omma oddanugga tuppest wälja tõmmanud ja kohhe sedda, kes temmal kõige lähhemal olnud, läbbi pistnud, 128