linnas; üks jaggo on jubba tuhha unmkuks tehtud» Wersai llest, 18. Mail. Parisist antud sönnumite järrele, ei õlle wallitsuse söamehhed eila öhto ennam kussagil waenlast leidnud. Mässajad olla ertspiiskopi mahha lasknud. Rigiwallitsus tahhab ühhest aeast weel Wersaille  jäda, ei usso weel Parisis asset wötma. Prankwurtist, 19. Mail. Kindral krahw Moltke, on praego siin ja lähhäb siit läbbi Strassburgi. Eila marsisid meie kaardi wäggi Prantsusemaalt taggasi tulles meie linna ja nendega on nüüd taggasi tullemise  hakkatus tehtud; tullewal näddalal tullewad  jälle teised wäed. Prantsuse rigiwallitsus  on Seinemakonnast militsed tenistusest lahti lasknud ja ka kaunis rohkeste käskinud kinni panna, Belgia maa wallitsus on Wiktor  Hugo ommast pirist wälja aeanud. Shweitsi parlament olla käsko andnud, et endised Parisi mässaja seltsi liikmed, Püat ja Groussel, peawad killni wöetud sama. Berlinist, Mail. Würst Gortshakow  tulli tänna hommiko sia. Kuida kuulda, sowib Braunshweigi hertsog, et endine Hannoweri  kroonprints temma kawallitsejaks saaks nimmetud. Sakseni wäggede koor, mis weel Prantsuse maal olli, on eila koeo tullema  hakkanud. Wiktor Hugo olla sest sadik,  kui Belgia maalt wälja aetud, Londonis asset. Möistatuse wastus: -M I» Tuul luud. „ 2. Ahhe ehha. Kirjawastussed. G. L. T. Olleme Teie kirja kätte sanud; leiate tullewases numris. —? Ütlete kirja hakkatuses, et jubba mitto aastat  kuulnud ollete, mis olleme könnelenud panneme agga immeks, miks Teie sedda ei olle luggenud, et meie ilma nimmeta kirjast prukida ei woi. H. O. tähtede nimmetest on kõik mailm, nago kirjo koeri täis. Sowite, et Teie ue koolmeistri seädimine peab awwaldud sama, siis andke omma  täis nimmi ja koht ülles; ilma selleta ei woi meie middagi parrata. 175 Sensuri põiest lubbatud. Rigas, 15. Mail 1871. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn Teadaandmised. Perno linna karjama-kommissioz; annab seläbbi teada, et karri se aasta 15. Mail essimeft korda hakkab mäljas käima. Karjama lubba seddelid on iggapaew enne lõunat kello 10nest künni kello 4ni oldermann Glabe jures sada ning on et tännine  rendi peal olnud Tabuni heinama, ka karjamaaks  jure wöetud karjama rahha maksa: 1 hobbuse pealt 2 rubla 50 kopp. I lehma pealt 1 „ 20 „ 1 lamma pealt 30 „ 1 talle pealt 15 „ Karja, mis karjamale aetakse, wöttab karjamees igga hommiko just kello wiis wasto ja nimmelt: linna karri Tallinna wärrawa tagga ja allewi karri waeste laste maea tagga ulitsal. Karjama prukimise lubba seddelid samad, kui ellajas essimeft korda wälja aetakse, karjamehhe kätte antud. Karjamaalt leitud ellajad samad, kui sedda ei woi tõeks tehtud sada, et neil lubba seal käia, nende perremehhe rehnungi peale kinni aetud. Pernus, karjama-kommissionis, 5. Mail 1871. 1.) ! Perno linna karjama-kommission annab seläbbi teada, et Üllejöe allewi karri se aasta 15. Mail hakkab mäljas käima ja turib kommissioni mallitsuse  al künni Septembre ku lõppuni. Karjama prukimise seddelid on oldermann Heinrich  seni jures sada ja on karjama rahha maksa: 1 hobbuse pealt 1 rubla 1 lehma pealt 80 kopp. 1 lamma pealt 20 „ 1 talle pealt 10 „ Karjamaalt leitud ellajad samad, kui sedda ei woi tõeks tehtud sada, et neil lubba seal käia, nende perremehhe rehnungi peale kinni aetud. Pernus, karjama-kommissionis, 5. Mail 1871. (M 2.) . ' i Kökile neile, kes Perno linna piri sees jõe kallast  möda, olgo mis tahte asjade üllesladdnmise tarbeks platsi tarwitab, peab sedda enne lootsi kommanderile Meybaum, teatama, kes omma ammeti kohhuse läbbi, kinnitud tingimised, ette panneb ja platsi prugitawaks kätte lubbab. Pernus, kassa-kollegiumis, 29. Aprillil 1871. (.N 124.) . i Perno linna koli-kollegium annab seläbbi teada, et Perno linna Eesti elementar-koli koolmeister ärralähhäb ja senna pea uut koolmeistert tormita  kse. Kes sedda kohta sada tahtwad ja omma eksami ärra teinud ning ka jubba enne koolmeistre ammetit piddanud, wöiwad iggapüem kello 12 ja 1 wahhel Perno gümnasiumi directori herra jures ennast seks tellida. i