Perno Postimees ehk Näddalileht M 55 1870 KKnes Werzms, kesknäddal 19. Augustil.^ aasta. Ses lehhes seisad: Kuidas luggo wäljamaal. Ommalt maalt: Peruust: Õnnetus ja ön. Pernomaalt: Tullekahjo.  Tallinnast: Õnnetus wörimehhe läbbi. Peterburgift: Keiserlik rahhul ollemine. Suurwürsti ja Aujärje  pärria reisist. Aurolaew Jlmen. Kui mitto Preislasi ärraläinud. Müramist: Kahjo rahhe läbbi.— Dünaburgist: Tullekahjuft. Moskwast: Raske saddo. Arrudlane wannadus. Õnnetustest. Taganrogist: Kolerast. Wöeralt maalt: Söa sönnumed Berlinist, Saarbrükkenist, Austriamaalt ja Parisist. Telegrahwi sönnumed. Kuidas luggo wäljamaal. Södda Prantsuse- ja Saksama wahhel on hakkanud ja innimesi nidetakse, kui rohto mahha. Essimesed ja surev wöidud on Sakslased, se on Preisi ja Baieri söamehhed, Preisi kronprintsi wallitsuse al ja nimmelt Weissenburgis ja Elsassis  wöitnud. Ärraräkimata wäggewa ja sure Prantsuse söa wae, temma hulga suretükkidega, wöidust Saärbrükkenis, weikese Saksa söameeste  hulgakese ülle, ei mõista ka Prantsuse seitungid issiärraliko karra tehha, egga sest kidelda:  sest kui suur Koljat weikest Tawetit, kui kärbest õlleks mahha lönud, ei õlleks ammugi selle auwäart olnud, mis Tawet olli, kui Koljatid  sai mahha lönud. Agga koggoniste issi assi on se, kui Sakslased Prantslasi Weissenburgis  mahha raius ja peale 800 wangi wöttis, kelle seas 18 ohwitseri olnud; ja nende langenud meeste seas suur ja kulus kindral Duäi. Prantsuse poolt olla paljo rohkem ohwitserisi langenud, kui Sakslaste poolt. Osjast on ka wöit separrast ikka Sakslaste poolt, sest 'et nende poead maast maddalast koli öppetust sanud ja ka iggaüks aegsaste söa kunsti õppib ja ennast selle wasto walmistab ja otse sest on Prantsuse maal suur pudus; kolisi on seal otse nisamma rohkeste, kui meie maal nelja wiekümne aasta eest taggafl olli; paljo olli neid siis meie maal, kes luggeda ja kirjutada mõistsid? ja otse nendasammo on luggo praego weel Prantsuse maal; kes rummal  ühhes, se on ka rummal teises asjas. Jgga päwaga lähhäb se ka ikka selgemaks, et Napoleon sedda ka ei unneski põlle näinud, et tal kõige Saksamaaga söddimist saab ollema; ta lootnud agga Preislast üksi tullewad ja tedda tahtnud ta, kui kärbse seene omma peus kokko piggistada; nüüd on tal alles silmad lahti läinud, et näeb, mis tühjast naljast wälja tulnud. Sest silma pilgust sadik, kus södda kulutud ja se ka wist tossi olnud, et ta tulleb, on tuhhanded soldatid, pürjerid ja tallopoead kokko aetud Bitshi ja Weissenburgi wahhele, mis. umbes seitse pennikoormad pik, kindlusi ja kantsis: ehhitama, kuhhu kõige suremad suredtükkid  piddand peale witud sama. Sest olla agga Saksa wäed, aegsaste, enne weel, kui sured tükkid peale witud, sönnumid sanud ja