iggapäewast modi. Näituse komite präsitent olla ühhe selletarbeks ehhitud palkongi pealt üht lühhikest könnet piddanud, kelle sees ta süddamest neid, kes näituse peale ollid tulnud, tännanud ja sellega ka ühtlase kulutanud, et näitus allustud olla. Hilm ei olnud warra hommiko mitte rahwa melepärrast olnud, waid , märg ja külm; agga lõuna poole olla wöimus  päikese kätte janud ja warsi olla ka plaggud  näituse maea ja seal ümberkaudo maeade peal kaunis rohkeste lehwitamas. Essimesel näituse päewal põlle nende arru, kes näitust watama tulnud, mitte liig suur olnud, lodawad  agga, et järgmiste! päiwil rohkem sawad tullema. Prantfusemaalt. Pahha nõu. Kui üks maddu põesa a! waggusi maas seisab, siis ei woi weel kegi selle peale julge olla, et ta ei sa pahha teggema, sest enne kui õlled kord ümber poörnud, on ta so jalgus kinni., otse nendasammoti on luggu ka Prantsusemaal, seal ellawad ka ponapartlased waggusi teiste seas ja otawad parrast aega, mil pead wöiwad  ülleStösta, ja praeguse rigiwallitsusele pahha tehha ja neil on seal ka omma seitung, kelle labbi omma arwamist ka wahhel awwaldawad,  nago se ka nüüd olnud, kus kegi üsna awwalikult ilma kellegi häbbita, julgeb sure suuga wälja öölda, et Napoleon 111. muud põlle nõudnud, kui Europa rahhu põhjustada. Rahhu põhjustamine ei woi ial selkombel sündida,  nago temma sedda hakkas, waid se peab ühhel issi wisil ja paljo löbbusamal kombel sündima; temma töö ei näita muud, kui issiennese  auu otsimine ja surustus, egga kellegi rahhu põhjustamine ollewad, nago nemmad kidawad. Mak Mahon wadako agga ette, et (emmale kammitsid jalga ei panda; sest kuida kuulda, olla neil suur lotus, suremat ossa rahwast ennese pole sada, ja nenda wabbatriki  arrawöita ja keisre riki jälle assutada. Hispaniamaalt. Söa sönnumed. Santanderist kirjutakse 4. lunil , et rigisöamehhed  Lodosa lähhedal suurt wöito Karlistlaste  peale sanud, agga ommetige ööldakse sedda ühhe kuuldud jutto ollewad, mis ammetlikult  põlle kinnitub, ehk tõendatud» Kin- dral Ehagne. on Karlistlaste pahhem pool tiwa  otsa kallal ja katsub sealt narrida: se on Nawarra makonnas, ja kindral Konha nihkub  lõuna pole' Eötellat, kus ta lodab Karlistlastega  kokko sawad, et rammo katsuda woiwad. Madritist kirjutakse 6. Zunil ammetliko seitungi läbbi, et rigiwallitsuse söamehhed Karlistlasi, 12 tuhhat meest, Don Alwonsi wallitsuse al, Alkoras ärrawöitnud ja neid laiale pillanud ning neile suurt kahjo teinud. Heinrich von Bourboni poeg olla sures tapluses,  mis neil olnud, langenud ja joa platsi peale mahha janud. Karliftlased on ennamiste  ikka, kuhhu nad seisatama jäwad, kui rööwled, mis ial leiawad, sedda ärrarisuwad. Nenda olla nemmad Estella ümberkaudo kõik toido krami, wankred ja hobbused, mis nad agga sealt leidnud, kasa wötnud ja nenda rahwa silmad wet tais jätnud; kegi ei olle tohtind mitte wilto mokkagi tehha/waid piddand  rahhul ollema, mis tehtud, kes õlleks julgend nurriseda, selle ello-künal õlleks kohhe wälja puhhutud. Aeawiteks. Harjo Hans ja Laane Tõns. Hans. Tere Tõns-, wa hea külamees! Kust sa öhto hilja ni tuisades tuled, ja näitad  näust nt röömulik wälja, nago mõni onne saagi laotja? Tõns: Tere jumalime Hans! Tulin jo praego tuhat nelja Lääne pea linnast ja et ma oma poja senna kohegile teenistuses? panin,  eks selle önneliko asja üle woib jo mino sugune kord ka rõõmustada, sest kui iga nädala  oma täis leiwa kot poksile jõuan jure panna, siis ikka oma neli rubla nädalas tule ära ja kasi kaarmanni! Eks se ole ön! H. Aga mis uudist said siis linna poolt weel kuulda? T. Uudist! No eks seda sesuguse pereka linna kohast ikka leiab! Aga igat uudist uskuda  ja tõeks pidada, ei ole iga kord mitte just omane. No maata Hans! se on jälle üks teine asi. Ja se kord kuulsin just üht 206