AeÄdisest Mdusest Europae Wsnemaa tersim «uuts, SMetigecheab sers kohtMes.,' wmmMkuld wöib> «ssts«õtM»e- Witte 2l. Detsembri  k«« paäwsvi löppetvd olems. ' ' Ä) - Artikli- esimene 'jagii' '4Z -arMeli juure (WMene Ntegone)-peab- KK- r 6. alamal seksmva''- 'muUtmMega- - Lisatud' - saama: sohe «asse kelle emal .teist'eestmutetsejat  ei s!e,-'ehk teist töötegijat poega, ehk ühe M'eh? Me wennal, -kestet tööd' ei-sa tehtud. 3) Aeme jagu ' 45 artikelM (teine/kategorie)'  on nenva 'mõista:' ühe 'töötegija pojale, kelle isa wee! töötegija, kelle! üks eh? rohkem wendi on, aga kellel ei sa tood tehtud (Ariikel  4) 48 artiklile tuleb' täienduseks juure lisada  : See artikel ei puutu, mitte neisse meestesse,  ' kes ristiusku' 'on Heitnud. 5) Urtikel. W on, kmda alamal seisab, äramWta:  km liisu wötmjse juures-Hk kaks lihast  wenda, woi -kaks poolt wenda, - woi kaks Zoega ühe isa lapsed, kes ühel ja selsam- Wst: aastal sündinud., nummert wöttawad ja MmeUe nummerde sisse langeWad, et teenistusse  peawad astum-G siis saab aga üks neist wsstowöetudaga teised jääwad tagawara Näe sekka. Üleüldse on seesuguste wendadel M kasu lastel meelewald ja woli, oma num- M wahetadm. 135 tuleb nenda äramöista: «he/kantom kutsumise juures, ei saa mitte kutsutud: 1)- need mehed, kes kokkukutsumise  kirjade sisse, waimuliku meeste au sisse kirjutud, olgu nemad Kreeka õiget usku ehk teistest kristliku ujudest, nendasammuti Kreeka õige usu psalmi lauljad. 2) need mehed, kelle teenistuse astumise aeg pitkentatud: a) nende wara asjade tallituste pärast (artikel 52) k) nende kooli aea löppetuse pärast (artikel 53) 4) nende kontraktliko teenistuse löppetuse parast  Wenemaa kauba laewade peal (artikel 66) 3) need mehed, kellel see õigus esimeses kategoris  olla, mis iseäralikult asjade peale käiwad,  mis artikeli 152 põhja peale, üks iseäralik  kõige kõrgemalt kinnitatud reihsraadi heaks arwamine, nende teenistuse astumist korda saadab. ' . II Saab edasi seletatUd, «is kisgtmistegaühe  kasu lapse wötmine pürjeride js talurahwa seisuse sees, kui täielik ja kindel on M . mis . see aitab, kui üks ehk., mitte -poega munga - -seisuse sisse 'askuwad' jä et 7 kes ühe aasta seest teise sisse wastowotmata jM' nüd, ühe teise kantom sisse>ei astvdG.waid  selle peab jääms, kus sees ta olnud. - - Wööralt maalt. . MvvLfimaalt. - Õnnetus raudtee, peal. Stokhotmist kirjutakse 3. Nowembril: Möödaläinud  öösel on Malmööst Stokholmi tulew masin Linköping! ja Bonkeborgi wahe! ühe teise masinaga wastastiko sarwed kokko löönud, kus juures tuus inimest surmatud ja 12 haawatud  saanud. Nende seas, kes suurt wiga pole saanud > on ka Belgia 7 wagonit on üsna"puruks läinud» 'HispKttisMaslt» KZrlist l a s t e st». Bartselonast kirjutakse 31. Oktobril: Eila on jälle Ä4B Karlistlast riigiwalitsuse kõhtude juure tulnud, armu paluma ja riigiwalitsuse alla heitma, peale selle, kui üks salk neist, kes ühest kohast teise hulkunud, riigiwalitsuse jäämeestest  taga aetud ja laiale pillatud. San Sebastianist kirjutakse 1. Nowembril  , et Karlistlased 31. Oktobril oma tuld Renteria ja Los-Pasagesi peale jälle uuendanud,  mis n'ad wist siit maa pealt koguniste tahtwad ärakautada; söameeste pidali olla n'ad põlema lasknud ja see olla ka põhjani mahapõlenud.  Don Karlos on oma wlügeladjutandi Zubire  läbi kuninga Don Alfonsile kirjutanud, ja seda kindral Kwuesada läbi kuninga kätte saatnud, mis tema aga ei ole wöinud wastowötta,  sest et sääl mõned iseäralikud tingimised  sees olnud, mis tema südame kambri ei ole mahtunud. Inglismaalt. La hingist, mis Türklaste  ja mässajate wahel olnud, kirjutakse Londonist 4. Nowembril: Ühe telegrammi järele  mis seitung «Times" Zittinjest saanud, 379