Mõnda. Wana keiser Willem käis hiljuti omas riikis ühes ja teises kohtas waatamas,  kuida ta riigi alamad elawad ja kas söawäed ka kõik omas korralikus olikus ja mis muud weel ühe riigiisal ehk walitsejal tarwis tähelpanna. Selle reisi peal olla ta igal pool lahket wastowötmist leidnud, mis üle ta ennast  wäga olla rõõmustanud ja tema tagasi tulles kõiki selle lahke wastuwötmise eest tänanud.  Wäga kena kuulda, kui ühe riigi alamad  oma riigi walitsejat, kui isa armastawad ja auustawad. Prints Reuss ja krahw Zichi on 29. Uprilil Wiini linnast Konstantinopooli  reisinud ja söaplatsist on sönumed tulnud, et Türklased tubliste Rumäni sadama linnade peale olla lasknud ja Khiaketi ning Turtukai linnasid ärapöletanud. Bukarestist, 35. Aprilil. Söa sõnume  d. Pühapäewa ja esmaspaewa wahelisel öösel, on Türklased Rumäni sadama linna, Becheti peale hakkanud laskma, kus juures nad wiis inglise ja mittu teist laewa mere põhja lasknud. Bashi-Bozuks käiwad säälatsed  ümberkaudsed maad läbi ja riisuwad puhtaks  ning lahawad siis pärast oma kokku riisutud  waraga, üle Donau jälle koju tagasi; säälatsed waesed inimesed on üsna kimpus nende käes. Inglismaalt. Surmanuhtlusest. Praegu könelewad seitungid sest, kui palju inimesi nende aastade sees 1873 künni 1876 Inglismaal ja Walesis mõrtsuka tööde parast surma mõistetud ja seda leiame siin alamal, kui palju neid iga aasta olnud. Aastal 1873 on saanud 18 inimest surma mõistetud, kellest aga 11, nende seas ka kaks naesterahwast, ärahukkatud saanud. Aastal 1874 olnud nende aru, keda surma mõistetud 25, kellest 16, ja nende seas ka kaks naesterahwast, ärahukkatud  saanud. Aaastal 1875 saanud 33 inimest surma mõistetud, kellest siis 18, nende seas ka üks naesterahwas, ärahukkatud. Aastal  1876 saanud 32 inimest surma mõistetud,  kellest siis 22 ärahukkatud. Nende aru, kes nende nelja aasta sees surma mõistetud, on ühtekokku 108 ja neist on siis 67 meesteja  wiis naesterahwaft ärahukkatud. Uuemad sönumed. Peeterburgist. Kuusteistkümmend Bulgari  küla on türgi soldatitest puhtaks riisutud  ja ära põletatud. Üks osa türgi merewäge  on 30. Aprilil ja 1. Mail Suhum- Kaleh ümberkaudse maa peale asjata lasknud, ei ole seda wähemadki kahju saanud teha. Wene auurolaew ..Konstantin", mis Sewastopoolist  oli wälja tulnud, on julgenud ühe türgi wregat laewa kallale minna; neli wäikest laewa  on ennast selle tüli sisse andnud, mis aga selle järele tulnud, ei ole mitte teada. Aleksandropoolist kirjutakse: 700 Türklast,  mis mäerahwast kokku wöetud, ratsamehed,  saanud tagasi löödud ja olla Kars linna põgenenud. Selle kindluse rahwas olla nõudnud,  et Türklased wälja, waenlase wasto peawad  minema. Ahalkalakist tulewad sönumed, et türgi jalawäed oma kindlast paigast olla wäljatulnud  ja wene wägedega kokku sattunud, kus muidugi suuredtükkid wastastiku paukuma hakkasiwad. Kui nad wene poolt mõne matsu oliwad saanud, läksiwad nad oma tultud teed tagasi; wene poolt ei ole midagit kahju olnud. Kiriku-sönumed. Perno Eliisabethi-kirik. Ristitud: Ida Karoline Gerberson. Karl Riberw. Marie Künnapu. Martha Wilhelmine Merkson. Elisabeth Helene Herm. Alwine Treulob. Marie Tamm.  Aleksander.  * Surnud: Georg August Nikolai,  3 kuud mana. Karl Kasper, 52 aastat wana. Mahakuulutud: Jürri Pern ja Ann Tönnisberg. 168 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri poolest lubatud. Rigas, 9. Mail 1877