ommad silmad kinni pannud jaiggawese rahho sisse hingama läinud» Temmal ei olle mitte ükspäinis tuggew habbe lõua pärrade peal (Backenbart)  waid ka mehhine kvno habbe mis umbes 30 tolli pik olnud. Inglismaalt. Selle wahhe aeal, mil rigi wallitsus parlamenti käest nõuab, sedda tõelikult ette wötta, kuida ja mil kombel Jrimale  jälle wanna rahho murretseda, näitawad nimmetud saarlased, kui häddast ja ruttust seal rahho polest hädda käes ja parlamenti abbi tarwis. Waggiwaldsist asjust antakse siit ja sealt teada, mis igga päisiks asjaks tahtwad minna. Lord Oranmore ellomaea lähhedal olla kurjad lomad selle nõuga üht heina küünt pöllema pannud, et selkombel sealatse rentmeistre  Maea ja seal ümber seisawad tallid, kus 30 sees ollid, tuhha unnikyks tehha. Teisel ööl peale selle olla Ballindinus ühhe rentniko maea ärrapölletud. Politsei käida allati ümber ja püida rahho jallal hoida, mmdo sünniksid seal weel hirmsamad asjad. Ms näd kõik ärra katsuwad ja tewad, se on üsna immeks panna. Kõigist nähha, mis nad seal ärratewad, ei jõua pissukene assi sedda pahha ennam kautada ja wanna rahho taggasi sata. Mönnesuggused sönnumed. Hilja aea eest olli üks perremees ja laste issa meie jures, ja kui ühhest ja teisest ollime jutto aeanud, läks jut wimaks kolide peale. Pöllastades  kaebas ta, et poeg jubba nelli aastat kolis käia ja weel wägga pissut rehkendamist mõista. Ta olla küllamehhele 16 naela wöid arramüdud ja sanud naelast 17 koppikad, käskinud  poega wälja arwata, kui paljo ta küllamehhe  käest rahha saab; poeg kostnud: sedda ma ei mõista; meie rehkendame ikka ramato järrele, wöid põlle meie ialgi rehkendanud. Seal jures tulli meil mele, mis ühhes weikeses ramatus olleme luggenud ja seal seisab  nenda: ..Ühhes kolis küssib öppetaja ühhe poisi käest: ..Kui üks tsetwert nisso ühheksa rubla maksab, mis tulleks siis üks wak maksma?"  Pois koggeldas selle wastuse jures, mis peale agga koolmeister wastaö: ..Aus öppetaja, ma ollen neid ikka kartuhwlite jä übbade järvele rehkendada lasknud, mssud on meite pool nenda kassinad, et ei maksa koggoni ssdda waewa, neid rehkendada õppida/' Siin arwame, woib ka sealane koolmeister kosta: .Meie jures" on wöi saak ni kaösin, et ei maksa koli lapsi sedda rehkendada laska." 103 Wastaja Redaktor: E. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 21. Märtsil 1870. Teadaandmised. Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et Mihkel Nõmme parralt ellomaea, mis Perno- Ria allewi 11. kwartalis 19/173 al, sure Ria ulitse äres, kõige selle pärralt körwaliste honetega kaupmehhe A. Birki rehnungi ja kullo peale , sest et temma omma rohkem pakkutud hinda põlle ärramaksnud,  weel ükskord awwalikult saab wäljapakkutud  ja wäljapakkumise päwad on 20., 23. ja 23. Aprillil se aasta, ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama, 25. Aprilli ku päwa peale kinnitub. Selle järrele kutsutakse kõiki, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud põimil ja iggakord enne lõunat kello üksteistkümmend wog- Lei-kohto ette, omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma  , ja parrast otama, mis jurelömise pärrast saab mõistetud. Pernus, wogtei-kohhus, 6. Märtsil 1870. Oberwogt Brakmann. M 159. Sikkertär A. G. Mors. s Perno kassa-kollegium annab seläbbi teada, et kõik sõitmine, olgo wankrega, reega moi ratsa ja nendasammoti ka käimine, linna jaust möisade metsades mmal koggoniste lubbatud ei olle, kui agga ükspäinis, seks lubbatud tede peal. Need on agga ükspäinis sest ketust wäljas, kellel raemöisa  metsadest raiutud puid wäljaweddada ehk Heino tua on, ehk issiärraliko lubbakirja läbbi seks lübba sanud. Pernus, kassa-kollegiumis 12. Märtsil 1870. M 66. - Kõik need, kes sedda kalla-pü kohta merre äres linna ma peal „Rahha-parras" ühhe aasta peale, künni 1. Märtsi ku päwani 1871, rentida tahtwad,  tulgo 3. Aprillil lõuna kello 12 Perno kassakollegiumi  jure omma pakkumist pakkuma. Pernus, kassa-kollegiumis, 21. Märtsil 1870. Jäärja mõisa. Saarde kihhelkonda, tarwitakse üht naesterahwast, kes oskab penikest pesso pesta, ja ka toas kammerjüngweri ammetit, se on/ka prouat ja preilnäid ridesse panna. Head palka ja head toito lubbatakse, kuida iggas paikas, kes omma Lööd hästi mõistab. 2