tud ning koolmeister kollid sisse ja hakkab omma tööd peale. Sedda ei olle paljo nahha, et nemmad omma lastele suremat öppetust sowiwad,  kui sedda, mis neile seal antakse; tuderima  ellasse nad omma lapsi minna; sedda nad neile ei sowi. Nüüd ollen sulle, wanna söbber mirto kirja saatnud ja meie maast ja rahwast ning nende ollemisest mõnda kirjutanud ja arwan, et asjad kõik selgeste ja taieste sulle ollen teada andnud ja tahhan selle kirjaga omma tööd löppetada. Andko Jummal sulle kallist termist, rahwa kassuks tööd tehha ja önnistago ni hästi Bessarabia, kui sealt ning kõige sure ja märatuma Wenne rigi rahwast polmest pölweni  ja ärratago neid nende waimo pimmedusest  ülles. Sedda andko Jummal ommast armust. Ella nüüd termi sega ja Jummalaga! Sedda sowib sulle sinno J. N. R. Ommalt maalt. Surno aea pühha. Perno Elisabethi koggodus pühhitses omma se aastast  surno-aea pühha Jani päewal, üllejöe surno aedas. Pühhapäewal enne sedda andis koggoduse öppetaja koggodusele teada, et Jani päewal, kui ilmuke hea, jummalatenistus üllejöe  surno-aea peal saab ollema, mis tarwis ka issiärralikud laulud trükkitud said. Jani laupäewal wasto õhtut, se olli kesknäddala - saddas rängaste wihma, nenda et lotus teisel päewal surno-aea peal jummalatenistust piddada, otsas olli; ka Jani päewa hommiko warra, olli ilmuke lausa pilwes ja kirriko teenrid walmistasid jubba selle peale, et jummalatenistus  pühhas koeas saab ollema; agga umbes kello kahheksa aea! lõi taewas puggaldama  ja ilmuke läks illusaks ja rahwast olli öiete rohkeste kokko koggunud, nenda, et lam ludest suur pudus kätte tulli, neid olli 2800 trükkitud agga need ei lönud ette. Jummalatenistus läks omma seätud korra järrele,  kus öppetaja üht wäggewat ja süddamesse tungiwat jutlust piddas ja selle pühha pühhanduseks  laulis Rägo külla koolmeister omma  laulo kõriga, kaks kenna laulo. Agga sadan ei salli, kui ristirahwas omma Jumma- lat tenib, tedda kidab ja kannab, ning Lemmalt  armo ja abbi pallub, waid seal on Lemma  omma ninnaga kohhe wahhel; otse olli ka seal üks Lemma suilane jummalatenistust seggamas.  Kui parrajate öppetaja jutlust piddas,  hakkas üks wanna Perno mees, kes tubliste  jowastand olli, rahwa selja tagga suurt karra teggema. Kui kirriko teenrid tedda keelma  läksid ja tedda wäljaminna käsksid minna, olla ta oölnud, et temma tulleb watama, kas kõik korras on ja et kegi üllestehtud haudasi arra ei talla. Õppetaja, kes selle ülle wägga kurwaks sanud, et üks sesuggune önneto ja wma wadk sisse ärrauppunud hing jummalatenistust  tulli seggama, andis sedda kohtule ülles,  kes tedda wastamisele on nõudnud. Otse selsammal päewal pühhitses Audro koggodus ka omma surno-aea pühha, kus tarbeks  ka issiärralikud laulud trükkitud sanud; agga kuida kuulnud olleme, on sealt koggoduse  liikmed ennam sayti ilma kartnud ja mitte liig rohkeste kokko tulnud, sest pühhast jummalatenistusest ossa wötma. Neil on nende surno - aed kirriko lähhedal, sepärrast koggub koggodus kirrikusse kokko ja sealt lähwad lauluga  künni surno-aeda, kus siis täielik jummalatenistus  petakse. Meie Perno koggodus ei woi nenda tehha, sest et surno-aed liggi kolm wersta kirrikust emal; sepärrast koggub koggodus  surno-aeda kokko. Pernomaalt. Jani-tulli, on römo tunnistus ja on wägga kenna, kui siin ja seal wannemad innimesed, norematele römo tewad; agga üht sesuggust römo, kus wanna sarwiline  mitte püsti jallo seas ei olle. Kuida kuulnud olleme, on Reio walla koolmeister se aasta, Jani päewa öhto, omma koli - lastele Jani-tuld teinud ja omma weikese kõriga seal mõnda römo laulo laulnud. Sealt ümbert kaudo rahwas, nored ja wannad, olla hulga kaupa senna kokko koggonud, sest römust ossa wötma ja aeg olla ni rutto eddasi läinud ja käest ärrakaddunud, et kõik öö käest ärrakul«lunud,  ning päike omma ue päewa terretamisega  neile meletulletanud, et aeg koeo minna. Kas teised koolmeistred omma koli-lastele ka üht sesuggust römo teinud, on meil teadmata. 229