wöetud, ärra põlled, siis ei tasso keagi kahjo.  ..Kudda wiisi nüüd sessukene selts omma leppingut teeb, peame temma omma hooleks jätma. Selts wöib jo siis agga abbiks luiga, kui ühhel liikmel koddo tallist hobbune ärra warrastatud on, ehk ka üks piir panna, kost sadik hobbuse ka uta ja meel seltsi abbi tohhib nõuda, sessukene selts woib endale  agga ka seadusest panna, wöera teekeijale ka abbist luija, kui temmal nen de paigan hobbune ka hhej algse hundi  kätte on juhtonud; kui sedda wimast iggan kohhan tehhakse, siis peaks minno arwates  ka tee-keig! peal julgem ellada ollema! selts ei prügi agga mitte ommale ka se seadus peale wötta, ka siis abbi anda, kui ühhe liikme hobbune koski kaugel laada platsi pääl ehk kes teab kos, kas temma õnnetuse ehk holetuse läbbi ärra on kounud. Olgo nüüd warras koddune ehk wöeras, se jäeb jälle minno arwates ühte wörra, agga siiski mõtlen,  mitte õpis wöimata ollema, et ka Teie pool koddo wargad siggi nemad, päägo kui se ammet jubba õige kassulikuks ja julgeks püab minna. Warrastatud hobbune kaddub nüüd küll suremb  jaggo kui tinna tuhka, agga sellepärrast ka allati mitte warras, se tulleb tihti ka taggasi  ja katsub uwwest omma õnne. Kahjo agga, et Kaine märk mitte temma otsa ette ei jä! ..Lasseme agga ilma tagga otsimata warrast allati eddesi minna ja töötame selle läbbi sedda ammetit üsna öitsmise korra pääle, küllad siis ehk meel rohkemad sest maggo hakkawad tundma.  Üks pat aijab agga ikka töist tagga: es te warrastakse hobbusev, siis löhhutakse aidad  ja wimasest röwitakse kesk päiwe aial wargo kottuse pääl waggad teereisiad, kudda ka jubba on ette tulnud. Ja keik selleperrast et meie rahhulikul maggamise kombel sedda lasseme eddasi keija. «Töine punkt agga, missukenne selle eösimesse  korwa olli lissatud ja Teie poolt õpis ärra saab pölgtud, ..se tassumisse kassa seadminne,"  õlleks ommetiggo nii paljo ka abbiks, et temma läbbi iggaühhe liikme, —kahjole wastapandmisse tahtminne, saaks ärratud ja ühhe ainsa kahjo wähhendetud. ..Teie selle wasto kuulutud märkimist, pean agga siiski ka jault õigest piddama, surembal jault agga jälle mitte suggugi. Õigest agga nii kaugele, et kahjo tassomisse läbbi hobbose perremehhe julgus ja holetus kaswada  wöiks; agga Teie ollete wiimasest ka weel õpis õigest üttelnud, kahjo kandjale agga kõigest nii paljo maksa ta nois õlleks, et temma  mitte üsna jallamehheks ei ja, ja selle juures ollen Teieta ühhen nöun. Üks jaggo kahjust peab hobbose perremees ka ikke kandma,  siis jäb ikka hooleheitjast. Õlleks Teie wasta märkiminne agga kõigelt poolt tõest õige, siis ei olle ka Eestirahwa ehk ülleüldse Liiwlandi maa rahwa pääle ennamb lo odata, siis seisab se arw liggi et newwad kõige kurja töõ pääle, ilmaparrandamata kõik walmis on ja keddagi head neist ennamb uskoda ei woi. Wöttame agga pöhhi Teie jalgade alt ärra, siis jääb meil weel se lotus, et Eesti rahwas, niisamma kui kõik töine rahwas, surembal jault tössise ja ause meestest kokko on sünnitud;  ilma kelmiseta agga ka newwad ei olle! Kedda wöiks üks tullekassa selts ennast  Peterburgi, Moskwa ehk üks köit kohhe linna assutada, ja kes teab kui kaugelt hoonesid  wasta tullekahjo tullewad wasta wötta, pealeki üsna tundmata snnimeste kääst, kui temmal allati se mõtte ees seisab: Wiimati pölletawad perremehhed isse ommad wannad urtsikud ärra, ja meie, muud kui maksame hea ja köwwa hoone hinna wälja; et sessukenne  kurja töö agga wälja tulleb, sest ei olle juttoki! Mis ennamb julged woiwad agga ühhe walla perremehhed olla, missukessed töine töist selgest tunnewad ja ommetige tutwa kelmiga ennast ei pruugi ühhendata. Ollete Teie selle asja perrast omma lehte jubba lahti tehnud, siis ärge pandko tedda ka mitte järgelt jälle kinni, waid kuulutage ka seal sees eddesi, mis eddespiddi kurja töö teggigate  wasta ette ja nõuks peaks wöetama ja wiimati, kas ka keddagi abbi on leitud. Selle läbbi siis saaks ka meie rahwas ärratud nii kui se igga hargoto rahwa wiis on, ennast  isse hädda aijal awwitada ja nõrkusest peästa. K. Tallinnast. Kirriklikud sönnumed. Eestima piiskopi kohto makonnas on möda- 102