selsammal päwal hommiko kello nelli waljatulnud  luhwtpolong, kus kaks meest ja umbes IM naela kirjast kasas olnud, Nassau maal, Herborm lahhedale mahha tulnud. Münhenist, 5. Detsembril. Selle sönnume  järrele, mis kunningas 4. Detsembril Wersaillesse saatnud, on köik Saksama rikide wallitsused Baieri kunningaga ühhes nõus, et Preisi kunningas keisre au nimme peab sama;  egga meilgi põlle selle wasto middagi räkimist. Saarbrükkenist, 6. Detsembril. Wersaillest  olleme sönna sanud, et Wennemaa kindral  ja söawäggede wollinik Parisis, würst Wittgenstein, Parisist senna tulnud, sest et ta sealt olla ärrakutsutud. Eila ja tänna ei olle üht sure-tükki pauko kuuldud; kõik waggusi. Arvutumad j esikud olla Parisist wälja tulnud, mis jälle kõik taggasi peksetud ja kuida kuulda, olla se köwwaste ärrakeeldud, et mitte üht ainust j ostku t, olgo ta kes tahhes,  Sakslaste poolt ei pea wastowöetud sama;  iggaüks jägo senna, kus ta on. Belgiamaalt. Mis kössi, on kössi, sealt ei woi kegi kükki mahhaleigata egga jure panna, ei ka walget mustaks, egga musta walgeks tehho. Prantsuse rigi hädda wallitsus on kord öölnud ja jäeb ka köwwaste selle jure, mitte enne rahho kehha, kui nad ükskord üht auwäärt, jädawat ja kindlat rahho tehha wöiwad  ehk teise sönnaga öölda, sedda mitte lubbada,  et üks kämle laius maad Prantsusemaast Sakslaste kätte peaks minnema; neil on jo se kindel lotus, et nende õnne ja wöido täht weel saab tõusma ja nad Sakslasi, kui seäska, Prantsusemaalt wäljapeksma; sedda ei tahha nad polegi uskuda, et neil norgastus käes on. Kõigest on nähha, et kui keisreriik ka prii-rigile  maad annaks ehk ütleme teise sönnaga: kui Prantsuse Keisreriik priirigiks saab, sesamma  wanna waim senna wallitsema jäeb, mis seal ennegi olnud ja kui ka Benedetti wallitsuse ohjad käest ärra annab, ei lähhä se parremaks, kui praego käes on. Kui minister Thiers, enne kui ta Wersaillesse  läks, Peterburgis olli, olla ta ilma pöi- kamata oolnud, et temma omma kubbermango polest wollitud olla, Pöhjasaksama koggo präsitenti  katsuda Militada, mitte kauem selle peale tungida, et Elsas ja Lootringen Saksama külge langeksid, waid sellega rahhul olla, kui Belgia  ja Hollandi maad saab! Prantsuse rigi wallitsusel, ei õlleks selle wasto sedda wähhemad räkimist, egga wastoseismist. Üks sesuggune awwaldus ja lubbamine ei olnud Wennerigi wallitsuse mele parrast ja otse nendasammoti olli luggo ka Austriamaal, Wini linnas, kus rigi wallitsus selle ülle wägga happo näo teinud,  Jnglisma ja wallitsus olgo koggoniste nimmetamata, kes sedda ommetige suggugi ei woi sallida, et Belgia maa, mis ni paljo kui teame, Inglise wallitsuse laps on, kedda ta kui omma silmaterra hoiab ja armastab,  peaks lubbama, et se Sakslastele sagiks peaks sama. Kas Thiers tõeste Wersailles omma arwamist on awwaldanud ja süddame pealt wäljarakinnd, selle ülle ei tea seitungid otsust anda. Telegrahwi sõnnumed (Depeschen.) Berlin i st, 18. Detsembril. Põhja armee  polest antakse teada, et temma 15. Pereõnne  kindlust, mitme weikese tapluse järrele, sisse piranud, ja ka sedda, et Prantsuse põhja armeet tagga saab aetud. Berlin ist, 19. Detsembril. Sakseni wäed hoiawad Parist linna al, Mont Awroni  kantsi, mis nad tormis ollid ärrawötnud, enneste käes. Parist põhja hommiko polise linna jaggude, Bellewille ja Lawillette peale laskmine on jubba peale hakkanud ja lõuna pool walmistakse kibbedaste selle wasto. Perno tulnud 3!. Detsembril, öhto. Wersailles, esmaspäwa hommikul. Parist põhja hommiko poliste kindluste ja kantside peale laskmine tunnaeila ja eila ei olnud muido, waid läks wägga õnnelikult; waenlane teggi ruttust minnikut ja katsus et eest ärra sai. Nende kantside: Rogent, Rosnü ja Noisü peal jäid sured tükkid eila wakka. Metster andis ennast ärra. Hispania minister Prim on surnud. . Berlinist, LZ. Detsembril. Assi lähhäb selle polest ikka töelikumaks, et Londoni kon- 414