Perno Postimees ehk Näddalileht M 26. t»7S ZSnes rede 27. Juunil.^ aasta. Perno Postimees tuleb nädalas ükskord mälja ja nimelt iga rede. Lehed saamad nimetud paamal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla 3G kop. ja postirahaga ning pakimise kuluga ühtekoku 2 rubla. SeS lehes seisab : Telimise täädaandmine. Kooli säädus I. Omalt maalt: Pernust: Auu rahad. Riast: Maapääwast. Tartust: Raudteest. Eestimaalt: Wingu surmast. Talinnast: Keiserlikud wöerad.  Kuramaalt:  Rahwa paksus. Mitawist: Tummade koolist. Bauskest: Raske rahe sadu. - Peeterburgist: Pühade wähendusest.  Metsade istutamisest. Kasarmute ehitamisest. Pensast: Tulekahjudest. Morshanskist: Tulekahjust. Krimmi saarelt: Wäljarändajatest. Wöeralt maalt: Saksamaalt. Jugenheimist: Suured wöerad. Keiserina Augusta. Austriamaalt: Asi hapnemas. Roomast: Wana paatost. Hispaniamaalt: Söast. —Riigi seespoolisest asjust. Inglismaalt: Kuningliko kõrguste reisist. Kiriko sönumed. Telimise täädaandmine. Antakse neile, kes „Perno Postimeest" poole aasta pääle, see on 1. Juulist kuni 31. Deetsembri kuu pääwani pidada tahtwad  tääda, et tema hind poole aasta pääle on: postirahaga 1 rubla sa ilma postirahata  65 kop. Telimesi palutakse wara Lehe wäljaandja. Kooli säädus. I. Sääduse kogu 42 nummer awaldab, kuida Peeterburgi saksa seitung sest kõneleb, kõigekõrgemalt  25. Äprilil kinnitatud Balti kubermangude asjade talitaja komitee otsust, Eesti- ja Kuramaa kubermangude ewangeliumi Lutteruse usu maarahwa koolide poolest. Selle saaduse wäljaandmisega, on nende kuberman- gude, wäga hädast soowitaw asi täidetud ja neile rahwa öppetuse asjus ja nende tarkuse edasi saamine ühe kindla alusmüüri pääle rajatatud.  Kolme Balti kubermangude seast, oli tänini Liiwikubermang see ainus, kellel kindel kooli saadus maarahwa kooli asjus oli ja see on Liiwimaa talurahwa säädus, mis aastal 1819 wälja antud ja mis warsi pärast  Eestirahwa priiks laskmist wälja tuli, sääl on kaks paragrahwi 516 ja 517, mis kooli asjust könelewad ja talu rahwa koolidele üht kindlat põhja on pannud. Aastal 1839 sai Liiwimaal ülem koolide walitsus säätud ja talurahwa säädus, mis aastal 1849 wälja tuli, laiendab kooli asjade piirisid ja seda ülewäga  tarwilist sääduse wäge ja wöimust. Neis aastal 1816 Eestimaa kubermangu ja aastal 1817 Kuramaa kubermangu rahwa priiks laskmise  järele wälja antud talurahwa säädustes, on kooli asi, mis üsna imeks panemise wäärt, koguniöte äraunustatud ja mahajäätud, sest