maddalKmad kohhad merreks ja järwedeks teinud.  Ministerium on lubbanud üht tublit meest senna läkkitada, sedda maad järrel watamä  ja nõu piddama, kuida selle häddale otsa tehha. Jäeb luggo weel kaua nenda, siis ei woi kegi immeks panna, kui tuhhanded wamilid,  sandi-kappi naeale jäwad. Prantfusemaalt. Mõnd a. Mis päew eddasi lähhäb, se teab Prantsusemaalt jälle middagi üdist jutlustada, agga head ei tulle seal mitte ette, waid ikka könnelewad nende seitungid ühhest ja teisest pahhandusest ja wasto seadust asjust. Issi omma sü läbbi on neil wimases söas rasked päewad olnud, sest kes olli se, kes söa - tuld pöllema sütas? Eks nemmad issi! sest nende suur uhkus ja üllemeleline ello ei andnud neile rahho, waggusi  ellada ja omma naburiga sõbralikult kokko leppida ; nende suur ahnus naburi käest maid wötta, ei andnud neile rahho ! Issi omma sü läbbi on nad ni paljo mehhi kautanud ja suurt wölga omma kaela kiskunud. Issi omma sü läbbi on nad ommast keisrist lahti ja nende riik wabbatrigiks sanud; agga nüüd ei tahha nad sellega rahhul olla, waid lükkawad kõik sedda süüd Sakslasse kaela, otse kui olleksid  nad neile ärra arwamata üllekohhut teinad  ja turtsunud praego ikka ning ähwardawad  sedda Sakslastele kätte maksa ja mis weel muud. Praego on nad issikeskes ridus, sest et ühhed sedda ja teised jälle teist tahtwad  ja sepärrast on siis allalised waidlemised ja sönnaldamised iggapäised asjad nende wahhel.  Ei tea, kas rahwas isse ni hui õlleks nenda mässamas, agga sea! nähhikse mönned mehhed ollewad, kes neid tagga kihhutawad. Seal on mehhed, kes issi heamelega Prantsuse  troni peale astuks ja kunningaks sada tahhaks, nago Orleansi printsid, kes üsna wäggise  kunninga nimme ja kunningliko kroni iggatsewad.  Peale nende on seal weel teisi ausaid  mehhi, kes otse nendasamma omma kat Prantsuse kroni järrele wälja sirrutawad ja rahwale mõnda head meleheaks lubbawad, et neid troni peale peaksid awwitama, wimaks weel wanna Napoleon issi, watab wesstste silmadega  wanna mahhakukkunud Prantsuse kroni j ärrele. Fgga ühhel on nüüd ommad jüng- rid ja truid, kes neile abbiks peawad ollema. Nüüd katsuwad need seltsid iggaüks ommast kohhast wanna wabbatrigi präsidenti, temma ministrite ja nende poolt seisjate rigi allamate ello, kõige sugguse häbbemata teo ja tööga Wbedaks ja raskeks tehha, soamehhi enneste pole ahwasdada ja nenda on siis sel rigi! alla  ti kibbedad päewad ja selle wallitsejal raske ello, Sealt tulleb siis ka, et rigiwallitsus mitme wasto, kässo waljust peab prukima ja mönned ka omma ello andma. Waene rahwas,  kes ni sure pimmedusega lodud, et nad sedda ärra ei tunne, mis nende rahhule tarwis  lähhäb. Eks ütle Onnisteggia issi: «Hädda selle rigile, mis issiennesega ridus on!" Hädda siis ka Prantsuse rigile, mis praego issiennesega ridus! —Wist on ka sest tulnud, et kolme aasta aea sees. Parist rahwa  arro, umbes 369 tuhhat hinge ja issiarranis  rikkam rahwas, wahhemaks janud. 1869 aastal on Parist rahwa arro 1,836,274 pead olnud ja nüüd on se rahwas seal jälle ulleloetud, agga mitte ennam, kui IV2 miljoni  leitud. Uemad sõnnumed. Peruust, 2S. Webruaril. Möda läinud näddala wimaste päewade sees, ollid meil sumpus  ja uddused ilmad; kõik puud ollid paksus jeäs, ja oigusid ning äggisid omma raske koorma al. Penemad ja nõdremad kummardasid  ni mahha, et pead ma külge putusid ja alkama fuggu pudel, kes sedda koormat ei suutnud kanda, olli suur lasso oksi al maas ja mönned ka poleks katki murtud, mis issi omma silmaga olleme näinud. Pühha päewal,  otse jummalatenistuse aeal, tulli hea kord wihmq ja se peastis neid nende koormast, et römuga ommad ladwad ja oksad jätte wöisid ülles tõsta ja selle järrele kaddus ka se niiske uddu. Eila ja tänna on meil wägga kennad kewwadised ilmad, kus kradi-klaas päewa käes kümne kradi peale tõusis. Tänna öse olli meil tullekahjo. Se olli na enne kello pool kolme, kui tullekahjo trummid  ja Mad hakkasid hüüdma: tulge appi, tusti lahti ! Kui sedda kuulsime, kargasime oe- 75