senna kokko tulnud, siis läinud ussutamine lahti, ta olla agga ennast ni oigeks teinud, kui kolme aastane laps; olla koggemata nende seltsi juhtunud, sedda põlle agga teised uskuda tahtnud, separrast hakkanud nad temmale kasse urwa plaastert mönne pehme kohha peale mtirima  ja kui sedda pari korda tubliste ollid teinud, olla ta tunnistanud, nende seltsi seitse meest sure ollewad, kellest ta issiennast ja kaks Pörrawerre walla meest teadis nimmetada, neljas olla üks Tallinna soldat ja kolme nimmesid  ei tea ta nimmetada ; ta issi olla Koonga walla mees. Pörrawere walla mehhed sanud ka selsammal päewal kinni wõetud ja paljo warrastud asjo nende jurest leitud; agga teised  seltsimehhed on praego alles weel kaddunud.  23. Oktobril olnud nad Enge walla kohto ees lillekülata ja sealt olla nad selsammal  päewal Perno sadetud kus nad muidogi prii korteri ja prii toido peale on pandud; suremat  ma neist ennam ei tea. Sowida õlleks wägga, et ka need nelli, kedda ta ei teadnud üllesanda, lökso lähhäks, siis õlleks ommetige üks seltskond wargaid wähhem, kes ennam teiste omma külge ei sa näppo pista. J. R. Willandist. Teadus. Perno-Willandi makonna ehk kreis-kohhus annab seläbbi awwalikult  teada, et kui kellegi! selle kohto ees middagi  kaebada ehk temma käest widdagi palluda on, sedda igga"päew enne lõunat kello lO ja 1 wahhel kohto toas, agga mitte muial, susönnaga  wöiwad tehha, agga ka mitte laupäewal, pühhapäewal ja sure! pühhil ning ka mitte krono ja teiste wenne pühhadel, mitte tullema, sest et neil päiwil kohto toa uks kinni on. Sedda piddago nüüd iggaüks meles ja tehko, kuida kästakse. Tallinnast. Kohto otsus. Kes ei tahha sönna kuulda, peab kässo waljust maitsma.  Kuida wimati könnelesime, said Mihkle päewal 35 meest Krähnholmi wabrikust, kes seal mässamist ja tülli ollid teinud, Tallinnasse todud, kus nende assi piddi üllekulatud ja otsus  antud sama. Nüüd loeme Eestima kubbermango  seitungis, et nende kohhus ja üllekulamine  21. Oktobril lõppenud ja kohto otsus  neile ette loetud, ja selle järrele, kuida kel- legi sü surem ehk wähhem olnud, on kohhus mõistnud. Wangi töösse: 3 meest 8 aasta peale maggede töösse, 2 meest, üks 8 ja teine 6 aasta peale kindluse töösse, 1 mees nelja aasta peale wabrikute töösse, 1 mees nelja aasta peale wabrikute peale; üks mees on kaugele Siberi male sadetud, 3 meest 2VZ aasta peale wangi-rsds;  üks ühhe aasta ja 4 ku peale, kaks 8 ku peale, wiis 6 ku peale ja kuus 3 ku peale wangi hone trahwi alla. 8. meest, kelle peale ka olli kaevatud, sanud, sest et ilma  süta ollid, lahti lastud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. 59aastane Jubeli piddo. Wanna saksa keisre Willema norem wend, prints Karl, kes 29. Junil 1891 sündinud,  on 22. Oktobril omma wiekümne aastast  Jubeli piddo pühhitsenud. sette mällestuseks,  mil temma wenne wäe ütlemaks sanud. Sel surel Jubeli piddo päewal on kindral, krahw Kutusow, printsile pühha George ordenit  3. klassist andnud; sesamma orden 4. klassist otti temmal jubba enne, ja warsi selle peale andis Obrist von Kohl, üht õnne sowimise  kirja, mis Keiser Aleksander 11. Liwadiast omma käega temmale olla kirjutannd, ta kätte. Berlinist. Zesuitide wihha Sakslaste wasto kaswab igga päewaga suremaks, mis Lssiennesest ühhest kirjast nähha, mis üks Elsasstst  wäljaaetud jesuit ühhe Baieri seitungi redakterile kirjutanud. Omma kirja hakkatuses  pöllastab ta, et ta ennam selle seitungi luggejaks ei woi jada ja ennast sest römustada,  ta minna esmalt Prantsuse- ja parrast Jtaliamale; siis kirjutab temma nago militades  ja nimmetab sedda redakteri, kui Zummala asjade tallitajaks; agga kirja löppetus on: Saksama saab ommaks kahjuks ärratundma, et Prantsusema nihästi kirrikule kui kõige Eüropale  wägga tarwis on. Paljo tundwad sedda ka jubba praego arra. Prantsuse rigi tullewane luggu saab paljo parrem ollema, peab agga enne weel üht werrist wöito kannatama,  siis saab ta parremaid paiwi nähha sama.  Sedda woime meie lota ja sedda same 377