tulest ei woi estgda, peab igga ühhel ka tMma  .past, ta seisust möda ollemaz sest üks seisus  leppibwahhema palgaga kui teine, Baltiski  uus öppetaja peab palka sama: lmna sissetullikust, kubbernrango wallitsuse kinnituse labbi rubla; kirriko warrast, kirrikp konwenti  mõistuse ja Mema kirriko kohto kinnituse  peale 200 rubla; siit koddanikude ja Tallinna  kaupmeeste polest kirja labbi lubbatud Mi) rubla; kortre ja ahju kütte tarbeks 220 rubla; ühtekokko M2O rubla, Peale selle praego nimmetud palga saab temma weel ammeti  tallituste eest maksetawat makso, ui pissut  ehk paljo kui sedda siis .on. Baltiski pürjend arwawad sedda wqgga sowimise wäart asjaks, et nende kogguduse öppetaja seadlases  elementar kolis ja senna eddespiddi seädetawas  tüttarlaste kolis, ussu öppetuse tunnid  omma peale wöttaks, mis eest temma, kuida kokko leppiwad, palka peab sama. Kõige selle täienduseks, mis praego tsadaantud, tahhendame  weel, et temma ka abbilaeka polest 100 rubla saab ja Maddise koggoduse öppetajale  selle kahjo tassumiseks, mis Baltiski lahkumise labbi temmale tulnud, 40 rubla aastas  tasfutakse. Peteeburgist. Hertsog liko paari wastowötmine Inglismaal. „Wallitsuse  teadaandja" toob üht telegrammi, mis temma Londonist kunningliko kõrguste Edindurgi  hertsogi ja temma nore abbikasa wastowötmise  ülle sanud ja se on : Londonis 2õ. Webruaril öse. Tänna öhto olli Windsori pallees nore paari auuks suur piddo sömaaeg. kellest 150 innimest ossa wotsid.  Sestsammast on suur kunningana Wiktoria,  Walese prints ja printsessin ning ministred  ossa wötnud. Londonist 26. Webruaril. Eilase piddo sömaaea  peal, jöi kunningliko koea üllem minister  esmalt hertsogliko nore paari, siis Wennema  Keisre herra ja Proua ning kunningana Wiktoria terwiseks. Wilja wälja sadetud. Wanna rahwas nimmetab jubba ammugi Wennemaad Wilja aidaks ja sedda woime temmast ka tõe möda öölda, kui tähhelpannes ja järrelmötte!- des sedda summat loeme, kui paljo tsetwertisi wilja igga aasta wäljamaale lähhäb; issiärranis  on aasta 1873 selle polest wagga kulus  ja tähtjas. Meie loeme Peterburgi kauba seitungis, kus se awwalikult üllesantud, kuida wilja kaubaga luggu olnud ja õõldakse aasta 1873 selle polest teiste aastadest kaugelt ülle-: käiwad. Sel aastal ütlewad se märato summa 21,562,61! tsetwerki ehk 215,029,111 puda wälja läinud ollewad. Aastal 1872 olli wäljaläinud  15,950,449 tsetwerti, mis jubba ka üks arruto witti on, agga 187 Z. aasta on temmast kaugelt möda läinud ja tsetwerti rohkem wälja saatnud, Wälja y«. widud, aastal . J 872 1873/ NisM 9,847,839 7,164,334 tsew. Rukkid .......... 2,728,361 7,875,371 „ Odre ...... 1M7,214 1,168,786 ~ Türgi nissu...... 476,101 663189 Ernid ........... 60,537 178,631. Kaera... 1,396,868 3,481,082 „ Jaga suaau jahhu. 220,305 '332,469 „ Muud wiija...... 183,224 702,249 „ Ühtekokko 15,950,449 21,562,911 „ Üht sesuggust rukki wilja wälja marsimift ei olle enne ial olnud; nissu on wahhest ka wee! rohkem wälja läinud, agga rukkid mitte. Õlleks nissu saak lõuna Wennemaal mödaläinud  aastal rohkem olnud siis õlleks neid ka rohkem ülle piri wäljamaale läinud; agga kuida teame, olli seal, kus nissud kõige uhkem kaswawad, wilja ikkaldus, nenda et nälg rahwal  igga päewaseks küllaliseks on. Kroonftadtist. Nekruti dest. Merrewaggede  täitmiseks on se aastasest nekrudi wstmisest 1819 meest Kroonstadti nimmetud ja kuida Kroonstadti seitung könneleb, on need mehhed järrel tullewast kubbermangudest piddand  tullema: Arhangelist 299, Wologdast 252, Peterburgist Saratowist 399, Twerist  319, ja Jaroslawist 399 meest. Männini  ei olla agga mitte rohkem, kui 1993 nekruti senna tulnud. Sö a laew a d e st. Meie aegne ellu luggu nöub jubba fedda, et igga päew omma  ello ollemises eddasi peame minnema, egga mitte wanna talla peale seisma jäema. Pöllomees,  kes omma pöllo ha nim ise polest issa issast pärritud wiit kinni peab, sellel on tisi- 94