kuida ja mil kombel assi kõige parrem lähhäb. Krono ei tahha sedda ka mitte Üksi tehha, waid lasseb ka maakonnade wallitsusi omma arwamist  senna jure öölda. Tambowi kubbermango wallitsus on üht kommissioni seadnud, kes selle küssimise peale peab wastust andma. Nimmetud  kommission on ka tööd ni kohhe kassile wötnud ja sedda kõige kohhasema leidnud ollewad,  et rigi maksud ülleüldse ärrajaggatud sawad ja nimmelt likumata warra, kaptalide  ja tõde peale. Siin on agga ükspäinis jut sest pearahhast, mis kannini tallorahwa maksa olli, et se kõige seisuste rahwa peale peab jaggatud sama. Kronstadtist. Kauba aeamisest. Kauba aeamine on ühhe linna ellosoon, takkistab  seal werri, siis on ello otsa ja surm su-äres. Kronstadti lin on nago Peterburgi linna saddam; seal seisawad kauba ja söa-laewad.  Laewade käimise aeg on mödaläinud aastal 267 päwa turinud ja aasta enne sedda 222 päwa, et minnewa aasta nende käiklühhem olli, tulleb sest et warrane külm Some merre kinnipanni.  Ka on minnewa aasta 268 laewa wähhem seal käinud, kui 1869 aastal ja sedda süüd lükkatakse wäljamaa söa kaela. Aastal 1876 on ülleüldse 2765 laewa nende hulkas  568 auro-laewa senna tulnud ja iggaüks  omma ossa kaupa kasa tonud ja ärrawinud.  Ehk kü! minnewa aastase laewade arro paljo wähhem olnud, endisest aastaist, siiski on tähhelpantud, et auro-laewade arro aasta aastalt suremaks kaswab. Aastal 1869 olli neid 566 ja aastal 1876 kaks rohkem -—> 568. Kõige surem kauplemine olnud Väljamaaga,  ja kauba kirjad tunnistawad, et wägga  pissut wenne kaupmehhi sealt leitud, kes Väljamaaga kauplewad. Sisse on todud kõige ennamiste massinaid ja kiwwi -süssa; agga wälja on widud: kannepid, linno, raswa, wilja, jahho ja sae-laudi. Meie pissukeses Perno linnas läks kauba aeamine se aasta ka kaunis priskeste eddasi, esstmesed laewad tullid 16. Aprillil meie saddamasfe ja wimased läksid 17. Nowembril siit wälja. Selle wahhe aea sees on 187 purjo-laewa ja 3 auro-laewa wäljast  sisse tulnud ja meie ommad auro laewad 79 korda Perno ja Ria wahhet käinud. Wäl- jamaalt on sisse kodud: ssla, ja kiwwi-süssa ja wälja on widud: linno, takko, laudi sa linna stemnid. Unnaks Jummal,  et kõik mailm rahhu sees ellaks, siis olleksid  kauplemise uksed allati lahti, sest kauplemise  labbi same meie iggaüks omma üllespiddamist.  Eks m'e olle sedda jubba Krimmi söaaeal  maitsenud, kus kauplemine lukkus seisis, kui hea se olli. Selle eest hoidko Jummal ! Mofkwast. Söaministeriumi käsk. Moskwa seitung könneleb öhhest kässust, mis soaminiöterium nende kolidele andnud, kus jun kerist öppetakse, et neile peale wäetenistuse ka sedda mõdust peab öppetama, kuida teisa luggema ja kirjutama öppetada; sest et eddespiddi  soldatist peawad luggema ja kirjutama öppetama. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Röms pääw. Kõik Saksamaa, agga issiärranis Berlini lin, on selle ülle, et nende manna 73 aastane kunningas  keisre aunimme wastowötnud ja se kõige Saksamaale olli kulutud, wagga suurt römo teinud; se pääw, millal sedda kulutud, olnud kõigel suur piddo pääw, kus noor ja wanna jallale karranud ja römo pärrast öisanud. Warsi on ennamiste igga maea kattus plaggudega kaetud olnud ja ni pea kui öopimmedus ommad  tiwad ülle linna olli lautanud, särranud kõik lin tulledest, mis kui kenna tulle merri emale paistnud. Kello kue ja seitsme wahhel olla laulo kõrid msda ulitsaid käinud ja römulaulusid  laulnud ja wimaks arroto rahwa hulgaga  kunnigliko lossi ette koggonud ja mõnda römo laulo ja ka nimmelt sedda: „Õn sul sa wöidokrants" laulnud; awwalikud krono maead on ka wägga kennaste tulledega ehhitud olnud ja nimmelt teatre maea, kui teiste eel kuio. Rahwas on ni märamata römus olnud, et ei olle märganud ennam õigel aeal maggama minna. Nenda olnud luggu Berlini linnas, kulda se teistes linnades läinud, sest ei könnele seitungid weel mitte; agga wöime jubba issiennesest  arwata, et ka seal römust pudo ei olnud.  41