sS»«akUulmata on, sedda raSkemst pölwe nad «Kestele walmistawM ' Ükski rigiwallitsuS ei woi sedda sallida, et temma üllamad temma  käSkust jalgega, tallawad, ehk neist ei holi. Ommalt maalt. Pernust. Mällestuse päew. Meie prii tullekustutaja selts pühhitses mõdalainud pühhapäewal, 15. Septembril, omma Bmat sündimise päewa, selle päewaga olli ta 8 aastat mannaks sanud ja nende aaskade sees mõnda korda omma waprust üllesnäidanud. Ehk meie kül liig saggeda tullekahjude ülle ei woi kaebada, siiski woime meie omma tullekustutaja  seltsi anuks öölda, et tulli ial kaugemale  põlle sanud minna ja ennamiste igga kord enne kustutatud sanud, kui toidus tal käest otsa lõppenud, se on, et tulli ial üht maea põlle sanud põhjani mahha pölletada; se tunnistab nende waprust, waggurust ja tarkust. Se piddo hakkas sellega, et seltsi liikmed  kello kahhe aeal pritsu maeasse kokko koggusid ja sealt munserdamise platsi peale wälja läksid. Kui seal tundi kaks ollid munserdanud,  tullid nad musiks mängoga jälle pritsumaeasse taggasi ja sealt läksid klubbi maeasse, kus neil lõuna sömaaeg malmis olli, et seal omma süddant woisid' tuggewa roaga kinnitada ja kele kasteks klaas head öllut peale rübata. Ohto olli kennaste ehhitud klubbi saalis palli piddu. Riast. Merremeeste awwituseks. Sest on jubba kord jutto olnud, et meie maakonnas,  se on Balti kubbermangudes, sesuggused  assutused rahha tarwitawad, sepärrast on selle seltsile sureks römuks, kui siit ja sealt mönned rublad jure tullewad. Ria seitung könneleb, et Willandi lin ka selle seltsi liikmeks  heitnud ja nimmelt nenda, et ta igga aasta üht nimmetud summat selle tarbeks lubbab  anda. Nüüd wimasel aeal olla Wönno ja Wolmari linnad ka temma jälgide sisse astunud  ja seltsi liikmeks heitnud; selle järrele on siis lota, et ka teised Limimaa linnad nende järrele samad tullema ning nende jälge sisse aStuma; nenda on siis selle nore ja tullusa  assutuse üllespiddamine kindel, egga põlle karta, et puduS tedda keelma saab, eddasi ellamast.  Tartust. Koli de st. Tarto ue saksa seitungi läbbi kirjutakse, et nüüd uemal aeal kolide assi kaunis pikka sammudega eddasi läinud  ja nimmelt kihhelkonna kolide polest poislaStele;  nüüd ei olla mitte ennam üht kihhetkonda  Liwimaal, kus neid ei peaks ollema, kelle wasto agga tüttarlaste kihhelkonna kolide eest weel wägga pissut tehtud; ni paljo kui meil teada, on praego alles kõigist kaks sesuggust  koli, üks Paisto kihhelkonnas. Willandimaal,  mis kogguduse õppetaja Hansen mönne  aasta eest senna assutas ja teine Põltsamaal, kelle ilmale tullemise eest Põltsamaa kogguduse öppetajat Maurachi herrat tulleb tännada. Essimese koli üllespiddamine peab mitmesugguste  kimbatuste teel käima. Nende jure tulleb  weel üks kõrgem Eesti tüttarlaste kool, mis kihhelkonna koolmeister Rõuge köster Sperlingk, Wörromaal kahhekümne aasta eest seadnud ja künni tänna päewani wahhepiddamata  eddasi piddanud. Mitto neist kosi lastest  on parrast linnas tüttarlaste koli wastowoetud.  Se mönne aasta eest Wörromaal, Pölwe kihhelkondas, assutud tüttarlaste kool, olla jälle ärrasurnud." Rõuge kihhelkonda peab, kuida kuulda, aasta parrast üks uus tüttarlaste kihhelkonna kool seatud sama. Sellesamma seadja ja allustaja olla kirrikowöörmündre  herra von Samson, mis ka ühtlase  tunnistab, kui paljo sesamma herra kolide parrast kullutab. Ta isse olla selle kooli heaks, 1000 rubla kinkinud ja kaks temma suggulastest  kummagi 100 rubla. Ühhe temmast seatud losimise läbbi on 200 rubla kokko tulnud  ja ühhe kontserti läbbi 50 rubla; prii annete läbbi tulnud kokko 50 rubla. Temma nõutamise peale on kirriko konwentis mahha tehtud, et igga laual käia, igga kord, kui ta lauale tulleb, selle koli heaks üks koppik peab andma. Seläbbi saab koolimaa, mis koolimaea  ümber ja 20 taalert suur, 13 aastaga maksetud, mis siis selle kooli pärris ommaks jäeb. Se Rõuge kirriko konwendi otsus näitab  wägga ommane ollewad ja sünniks wägga 315