?:PrMNtfttsemaslt« uSÜ.es-t-s' s-ün-di-nud assi»Se olli LG.- Januaril - nenda kirjutakse  Prantsusemaalt Londoni seitungi „Ti- Nvs" läbbi sündis Loire armee jures alla- Mal seisaw assi. Kaks Preisi tragonerit-sõitsid omma wahhi tunnil ümber ja: korraga näggid endid M mehhest ümber piratud ollewad; ärrapeäsMlst  ei olnud lota. Üks neist kahhest sai kattuke Prantsuse kelega korda ja üks Prantslane,  sündinud Elsassi mees, mõistis jälle nattu ke saksa keelt, otse ns paljG/ et Ühhe teisest  arrowöisid sada. Mõllemad tragonerid seisid ühhe koggoniste ue põhja peale toetades selle masto, mitte ennast mangi anda; ja mis Mi nüüd se pöhhi, mis peale nad toetasid? Siim on wastus: Mõllemad ütlesid: „Kui meie teitega siis saab meie põlli otse nisamma waewaline ollema, kui teil; tullete agga teie meitega, siis on teie luggo otse nisamma  hea, kui meie meestel; ja ollete söa karrast ja kartusest lahti, egga põlle teil ennam sedda allalist marsimist tarwis. Möttelge asja järrele, küllad sate peagi näggema, et se Kile paljo parrem, km meie teid mangi wöttame, kui et reie meid mangi wöttate." Assi olli Prantslastel pea selge, et se neile paljo parrem,  kui mangi andwad ja mõllemad targad tragonerid põörsid omma 39 wangiga, kes kui lambad nende järvele läksid, omma wäggede  - jure taggasi. Se-sündinud assi teggi, kui wäggede jure said, suurt nalja ja Meklenburgi  suurhertsog, kelle wallitsuse alt mõllemad  tragonerid ollid, olli romus ja teggi mollemile  head kingitust. Ühhel neist tragonentest, oN ta kingitusest lühhike rõõm, sest mitte kaua parrast sedda, teggi üks waenlase kuul temma ellule otsa. GeKttWiTeH, Kindral Kernski, kirjutab ja annab teada, et Longwü, ühheksa päise laskmise peale ennast üllemal mmmetud päwal Sakslaste kätte-ärraandnud, kus meest wangi wöetud ja 2W suurttükki  Sakslaste katte janud. Tshhad uskuda Wyi mitte. Roma linna ümberm uutmine lähhab omma -svdo Lddasii iMs pühha kiGa päiwil seal ei olnud, sedda saab nüüd seatud ja kõige ennaU - tähhelepamemD.- wäL.rt on,, et ses! 31. Detsembri! essimme protes ta n ti ehk Lutteruse  usss kirrik assutud, kelle ukse ülle sure tahtega kirjatud seisab: ..Prii kirri.k prii rikis." Wöib kül wanna pühha issal sureks p.ahhanduseks olla, agga kunningas Wiktor Emanuel ei tahha mitte ennam wanna paawsti kässo allune olla, egga rahwast ahhelas kinni piddada, waid kingib igga ühhele priust usso asjus selle kirriko po!e hoida, kuhhu kegi minna tahhab ; ja ss on Fa õige. JnglismnMtt» Konwere nrt s i st. Kmwerents  on 5. Januaril Londonis kokko astunud  ja konwerentsi liikmed on: Austria-Ungri savik krahw Apponü, Ztaliamaaltz Mer Kadorna,  Preisi poolt krahw Bernstorff, Wenne rigi poolt paron Brunnow ja Inglise wallitsuse  pool Karl Granwille, kes ka ühtlane konwerentsi peawannem olla. Prantslaste poolt ei Me essimesel päwa! savikud o!nud> kas nad keddagit sawad läkkitama, on wee! teadmata; wyiwad tn jo weel sata, egga aeg ei Me Me läinud. Teisipäwal, !2» Januaril olla nad teist korda tahtnud kokko mWna; senniks woib ka Prantsuse sadik jubba nende seltsis olla. Söa riistad lendawav/ ehk se kül köwwasre  keeldud, nago kurred Umerika ühhendud rikidest ülle merre Prantsusemale, kus neid ka tännini wägga häddast tarwitadi; hiljoti on sealt IM tuhhat püssi ja kaunis rohkeste söamona  auro laewaga Prantsuse male sadetud. Kas neil neid weel häddast tarwis peaks ma, on teadmata ; teeb Saksamaa keiser,. Wda lota, rahho, siis jäwad muid ogi seisma; lähhäb sõdda eddssi, siis wottäwad Sakslased neid jälle nende käest ärra. Kuida Inglane omma söawäggessd  tahhab surendada, ja mis pääw pawalt ikka ellawawaks lähhäb, se näitab, et lode poolt meile jälle paksud pilwed hakkawad üllesaeawa.  Karl Russel, Ms ärrawässimata mees, on jälle lätsis ja panneb mitto plani ette, kuida  neid peab surendadama, ja need punktid on: k) Söameeste arro olgo allati ZM tuhhat meest; 2) OhWtseride kohha mümine peab kaotud sama; 3) Et igga mehhe kohhus tenida,  ja köwwa seädus rüggsmentides jallul Mina, st iggas asjas Memate wAsto fönna- 42