kirjutud ollema. Tahhab ehk wahhest kegi sedda käsko ja seadust omma silmaga ülleluggeda  ja sedda mõdust, kuida ramat kirjutud peab ollema, nähha, siis mingo ta omma walla kirjutaja jure ja pallugo temma käest se aastast  Liwima kubbermango seitungi 63 nummert,  seal sees on se eesti kele selgeste luggeda.  Se jäeb nüüd iggaühhe omma murreks,  et se ramatukene hästi hoitud ja iggakord  kasas on, kui omma maksust lähhäb maksma,  et kõik selgeste ja korra järrele saab üllespantud.  Mast» Koolmeistrite palk, olli tännini  otse ni suur ja ni paljo, kui aulik möisaja  walla wallitsus sedda heaks arwas, egga wadatud selle peale, kas tal sest kü! Olli woi mitte ja kui paljo temmal tööd ja teggemist ommas ammetis olli. Nüüd on agga üllemad wannemad selle polest üht otsust teinud ja sedda leiame meie Liwima kubbermango seitungi 62 numris nenda üllespandud ollewad: ..Liwimaa tallorahwa asjade tallitamise kommissioni  abbikutsumise kirja järrele kulutab seläbbi  ülleüldliseks teadmiseks ja täitmiseks Liwima kubbermango wallitsus, aastal 1860 wäljaantud Liiwlandi tallorahwa seaduse ramato S 594 põhjuse järrele sedda Balti kindral kuberneri  herra polest kinnitub Liwimaa möisnikude  koos ollemise otsust, mis ewangeliumi Lutterusse usso walla koolmeistrite kõige wähhem  aasta palk woib olla: 1) Kui kõige wähhemat palka omma waewa näggemise eest, mis muidogi teada, kerge ei olle, ewangeliumi Lutteruse usso koolmeistrid, peale neile arwatud prii korteri ja ahjo kütte, peawad samg : . n) Kui temma koli piri jures 200 ehk wähhem  meeste hingesid on, siis temma palk kõige wähhemast seitsme taadre maa ehk selle assemist rahha palka kõige wähhemast  100 rubla höbb. peab ollema. Ii) On agga ühhes waldas ehk koli piirkonnas  peale kahhe saea meeste hinge, siis, kui wöimalik kümne taadre maa ehk selle assemeline rahha palk kõige wahhemast 150 rubla höbb. peab ollema. 2) Eestullewal aea! peab selle wvlla koolmeistre  seatud aasta palga jure ka se rahha arwatud sama, mis walla kool wahhest körwalt  walla poolt saab ja nendasammoti ka sedda, kui mõisa herra polest maatükkid sawad antud, agga mitte sedda sissetullikut, mis koolmeister ühhs ehk teise ammet-tööga issi körwalt tenib, senna jure arwatama. 3) Zubba enne sedda seadust tehtud tingimised  walla ja koolmeistre wahhel, palga lest, jäwad, künni tingimiste löppetuseni kindlaks,  egga sa selle teaduse läbbi enne löppetud. Raudtee sissetullikust. Ria-Dünaburgi  raudtee olla modaläinud Mai kuul 291,520 rubla rahha sisse teninud, se on: 121,164 rubla rohkem kui minnewa aasta Mai kuul. Essimesest Januarist künni 1. Juni ku päwani on ta ülleüldse teninud 984,136 rubla höbbedad. Tartust. 25 aasta ammeti pühha. Kambi koggoduse yppetaja, praust Hasselblatt,  on 25. Mail omma 25 aastast ammeti  Jubeli pühha pühhitsenud, kus rohkeste öppetajaid liggidalt ja kaugelt ning ka temma omma koggoduse saksa ja eesti liikmed tedda terretamas ja önnesowimas käinud. Sedda lühhikest teadust olleme Ria seitungist leidnud, mis temma Tarto ue saksa seitungist wötnud. Kahjo, et meile mönnest koggoduse liikmest, omma ausa prausti Jubeli-piddust selgemaid ja täielikumaid sönnumid ei olle. antud. Tallinnast. Surma sönnumed. Tallinna  maal on mödaläinud päiwil jälle kaks tublit, agga jubba ellatand öppetajatJummala rahho sisse ärraläinud ja need onpraust Aleksander  Werdinand Hörschelmann, sündinud  Tallinnas aastal 1801, kes kui kesk ealine  mees Riddala kirriko peale öppetajaks olli sanud ja 30 aastat Jummala õnnistuse al seal tööd teinud ja parrast, kui omma ihho rammo tundis nõdraks jäewad, sedda ammetit omma poea kätte andis; prausti ammeti tallitust  tallitas ta künni surma tunnini. Teine on praust Pridr ik Werdinand Meier, sündinud Wittandis aastal 1799 ja tulli aastal 1848 alles, Jöhwi kirriko öppetajaks,  peale selle kui ta 24 aastat Karrola koggoduse  öppetaja olli olnud. Sealt koggo- 215