sundimas õlleks/ ja siis sn nemmad muido selle päewa priid. - On agga meestel metsas käimist ja naesterahwal korra järrele ellajate tallitused päewa!, siis peawad agga pole sest arrust teggema. Zgga kolkia panneb pärrast lõunat omma arru linnu parsile, kedda ühhe kerge, lahheda tullega küttetakse, agga mitte liiga, siis lähhäwad linnad elbleseks, ja teise hommiko  warra hakkatakse peale, kelle töö jure kolkijate  omma hool neid ajab. Läbbi seggamine on igga kolme künni nelja kolkia peale üks mässin, agga igga ühhel omma kolgis puu ehk löuget. Kõik kolkijad käiwad korra pärrast massina kallal, agga üksi ja aeawad ennestele  1 ehk 2 woi 3 peo korraga pehmeks ja lähhewad nendega omma kolgispuu selga, kus nad neid laia kässi möegade woi robitsetega puhtaks roobitsewad ja käe otsas kergelt, agga mitte pölwe peal ropsiwad ja luud wälja rapputawad, künni üsna puhtaks sawad, kedda siis kimpo köidetakse ja perremehhe kätte ärra antakse. Töö on kül raske! Selle kergituseks on kül mönnesuggusid massinaid mönnesugguse muu jõuga katsutud, agga mitte weel öiste korda läinud, sest et linnad ikka ärrasassinud ja raiskunud- Neist siin üksikult räkida ei olle mitte rumi egga woimalik. Ommalt maalt. Misst. Kahhekordne mõrtsuka töö» Sealt kirjutakse 21. Mail: Mödalainud ösel, umbes kello ühhe aeal, on Altona ulitsas Wilhelmshöhe  trakteri lähhedal kaks kehha maast leitud, üks kingiseppa sel Writs Abolting, kellel  kolm püstuli hawa kehha sees ja surnud ning teine üks Wolmari tüdruk nimmega Ugahwja Krenkowa, kellel üks haaw selja sees, agga weel ellanud. Ehk ta kül jöueto, olla ta ommetige  ni paljo weel rakida sanud, et temma Aboltingi pruut olnud ja temma peigmees Lemmaga  Wöhrmanni parkis olnud ja tedda tulnud kojo saatma, tee peal agga temma käest wastu  seädusliko asja nõudnud ja et ta selle wasto seisnud, egga koggoniste ta nõusse põlle heitnud,  olla ta esmalt tedda ja siis issiennast lasknud ning surmanud- Aboltingi surnud kehha widud üllesleigata js hawatud Krenkowa  haigemaeasse parranduse alla. Tartust. Raudteest. Tartu uus saksa seitung jutlustab, et neil sest kord köwwa jut olli, senna raudteed sada, mis Nikolai raudteest  piddi wälja tullema ja siis Tartust läbbi künni Baltiski minnema; assi janud agga wakka ja ni waggusi, et sest mitte sönnakest põlle laustud; ka neil ennastel põlle se wöimalik  olnud, mitme kordste küssimiste peale wastust  sada, kuida sellega luggu saab jama. Nüüd olla korraga seitung ..Wallitsuse teadaandja"  sest juttu teinud, mis kül just wastus  nende küssimiste peale põlle, ommetige ommal  kombel sest juttustab, et awwaliko tede ministeriumi polest 30. Uprilil s. a. kask antud,  Nikolai raudtee Bologowo jamast Staraja-Russast,  Pleskust, Tartust läbbi künni Baltiski  raudtee asse peab läbbi katsutud ja wadatud  sama ja se töö olla insheneri v. Degneri  holeks antud. Kui nüüd need sönnumed sedda warju, mis tännini selle ettewõtmise peal seisis, sest et ta sedda nimmetamata jättab, kas selle tee ehhitus üsna kinnitud sanud, woi jäeb se weel koggoniste tühja, ärra ei wötta, siiski näitab ta, et selle peale jälle kord mötteldud.  Olgo nüüd luggu selle polest, kuida ta on, agga nipaljo on tossi, et Tarto rahwas pitki silmi sedda wimist otsust otab. Kuramaalt. Jummal teeb kõik awwalikuks.  Üks latti seitung könneleb ommal aeal, et röowled 8./9. Webruaril osel Lautsensee  kirriko ja kirriko-möisa ollid lahti murdnud  ja puhtaks risunud; kellest meie ka ommas lehtes 53. numris olleme könnelenud kuus meest, kõik Dünaburgist, on ka jubba  kätte sadud ja lukku tahha pantud. Ülleüldse  on neid lv meest olnud, kes sest risumisest  ja röwimisest ossa wötnud; need nelli, mis weel lukku tagga põlle, peawad ka jubba kohtul teada ollema, agga weel mitte katte sadud.  Nenda teeb siis Jnmmal ommal aeal kõik, mis sallajas tehtud, awwalikuks. Walla wannemad. Sesamma latti seitung lönneleb, et Kuramaal Gramsdeni kihhelkondas  kaks pärriö herrat koggokonna liik- 181