mad peawad oma otsasid Oktobre Suul aksisi walitsustele tääda andma, et neil aega oleks, kõrtsi patent isi awaliku Väljapakkumise läbi kroono kasuks, rohkema pakkujale anda. Ametmeeste seisus. Kuida Mõskma  seitung kõneleb, on riigi kassa ministerium  seda küsimist ettepannud: kas ei peaks Ükskord aeg olema, et ametmeeste seisus saaks ärakautud? Silla sisselangmisest. Morshanski- Sisrani raudtee pääl on Wetsa jõe sild hiljuti  sisselangenud, kellest aga muud suuremat pole tääda antud. Teede ülewaataja ministerium  on nüüd üht kommissioni säädnud ja seda senna läkkitanud, asja järelwaatama, mis wiga sääl olnud, et see sild sisselangenud. Külab saame edespidi kuulda, kuida lugu olnud.  Saratowist. Nisude ostmisest. Säälane  seitung kõneleb, et Wolga ümberkaudses maades wäga rohkeste nisso peab kokku ostetama,  noh jo nad siis sääl ka hästi sigine'  nud ja korda läinud. Balakowi sadamas olla üksi juba umbes 40 miljoni puuda malmis  seismas, mis kewadist lahtist wet ootawad,  et üle mere wäljamaale woiwad minna. Odessast. Töömeeste hädast. Niihästi  Odessa kui Peeterburgi seitungid könetewad  nago ühest suust suurest hädast, mis Odessa töörahwa al olla. Woorimehed, kiwide  murdjad ja muu töörahwas, mis wabrikutest  ja wärktubadest lahti lastud, on pea üsna ilma leiwata, see on: ilma tööta. Neil ei puudu mitte ükspäinis leib, waid ka ahjokütte  ja soojad riided, sagedaste ka 3 kopikud,  mis öökortre eest maksa tuleb. Oökortred  on ka nii punnis täis, et madratside puudus  kätte tuleb ja paljo köwa pörmanda pääl peawad magama. Odessa seitung ütleb, et linna walitsus ka ühel wiisil peaks selle eest hoolt kandma, et need waesed tööd saaksid, sest muido peawad halastamata nälga surema. Linna walitsus olla ka asja nõupidamiseks kätte wötnud ja tahta katsuda neile tööd muretseda,  et oma ülespidamist woiwad tenida. Nowotsherkaskist. Õnnetusest raudtee  pääl. Veebruari kuu 1. pääwal kirjutakse  Nowotsherkaskist ..Golos'e" läbi, et säälatse  raudtee pääl, ilma kellegi süü ehk holetuse  läbi, wäga suur õnnetus oleks wöinud sündida, kui mitte ühe mehe julguse ja südameliko  ettewötmise läbi see ärahoitud põlleks saanud, mis läbi tema sadade kaupa inimeste termist ja elu hoidnud. Reisijate rong «M 6, on ööse kello 12 Nowotsherkaskist Woroneshi  poole äraläinud. Kui seesamma rong Maksimowka jaamast äraläinud, et lähäma jaama Shahtjana saada, on ka ühtlase üks kauba moor, kus 11 wagonit olnud, wiimasest  jaamast Gornaja jaama poole sõitnud, mis kõigist 12 wersta säält emal olla, aga tee wastomäge üles minna, kus sagedaste kaks masinat ette pannakse, sest et üks ei jõua üleswedada;  seekord läinud aga ühe masinaga, sest et koorm liig raske pole olnud. Kui masin oma mooriga jaama maja juure saamas olnud, on kõik üksteistkümmend wagonid  üks teise järele ühe teise küljest lahti päästnud, ning esmalt pikka mööda aga pärast  ikka ruttem ja ruttem tagasi jooksnud. Masinameister ja moori teenrid olla äranäinud, mis häda tulemas olnud, katsunud moori seisma panna, aga katse olnud asjata. Ehk kül rattad kinni pandud, on wagonid ometige losinal alla poole läinud. Kõik inimesed, kes pääl olnud, on maha hüppanud ja õnnelikult eluga pääsenud; aga reisiate moor olnud nüüd karta, et nende wasto tuleb, sest aeg olnud pea käes, mil ta senna pidand saama; aga õnneks,  on neil tee peal aega läinud ja seepärast  jänud nattuke hiljemaks, mis läbi siis nattuke aega olnud, teed lahti teha. Sääl jaama peal, köwaste peetama sääduse järele, on jaama direktori abiline, ilma wähema järelmötlemiseta  ruttanud ja tagasi minewad wagonid  lasknud tee körwa jooksta ja selsammal silmapilgul olla ka reisiate moor tulnud ja õnnelikult jaama jure sanud. Õnnelikud reisiad, kes heas terwises ja eluga senna olid saanud, lasknud sündinud lugu protokoli üleöwötta ja olla oma päästjat wäga südamest ja mitto korda tänanud. 77