jutakse, peab sealt kubbermango tallorahwa luggu päew päewalt ikka waesemaks minnema ja mitte ükspäinis nende jures, kes omma põllult  middagit põlle sanud, waid ka nende jures,  kelle põllud pissut kaswatanud. Need allalised wihmased ilmad, mis neil se süggise olla, ei pea sedda mahti andma, wilja lõigata ja kokko panna; kõik seisab lõikamata pöllo peal, terrad maddaneda kõrre otsas ärra. Wilja pudus ja nappus lähhäb igga päewaga suremaks  ja mitto neist korjawad tamme törrustd ja seggawad neid wiljaga ning lassewad jahhuks  jahmatada ja leiwaks tehha, et nenda omma jahhu warrandust pitkendada. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kroonprintsi õnnetusest.  Dresdenist kirjutakse 1. Oktobril: Kunningliku  kõrgusel kroonprintsil, on Mihklepäewa õhtul, tee peal õnnetus olnud, mis agga sure Zummala armo läbbi õnnelikult möda läinud. Assi põlle nt suur olnud, kui eest otsa kardetud.  Kroonprints olla jahhi pealt tulnud ja Pirnas wankresse astunud, kellega ta künni Elbe jõe are sõitnud, sealt ühhe padiga ülle läinud, et Pillnitsi sõita. Tee peal agga, Kopitsi ja Oberpoiritsi wahhel, olla kaks kiwwi koormat ohco na kello 10 ja 11 wahhel lemmale  wasto tulnud, kus mehhed wist pea! magganud, sest et hüüdmist põlle kuulnud, egga körwa hoidnud. Essimesest koormast olla kroonprintslik  tõld hästi möda sanud, agga teise koorma jures sanud ta ühhe sesugguse mutsu, et ülle pea maantee kraawi läinud. Peale selle, kui kroonprints wankre alt olli wälja todud, olla kunninglik kõrgus prints Georg järrele jõudnud ning tedda omma tõlda wötnud ja Pillnitsi winud. Seal olla tohter kroonprintsi läbbiwadanud ja läbbikatsunud ning sedda tunnistust  andnud, et ta parrem poolt külg nattukest  wigga sanud, mis agga ilma wähhema kartuseta pari paewa pärrast jälle terwe on Jäger ja kutsar ei olle kukkumise jures kummagi  wigga sanud, agga wankre tõstmise jures olla kutsar omma seljale haiget teinud. Strafsburgist. Wallawannemate wallitsemisest kirjutakse sealt 1. Oktobril, et seal 30. Septembril jälle uus wallitfemine olnud ja se seddakord paljo parrem läinud, kui esfimene kord kellest meie ka ommal aeal könnelesime,  kus surem ossa omma ammeti wannet  põlle mandunud, ehk se kül igga ammetniko  kohhus tehha on. Need, kellel meel Prantsuse werri soontes jookseb, on wägga selle wasto seisnud ja öölnud, et uut wallitsemist  ci pea ette woetama. agga kõik nende söddimine ja wastoseismine põlle middagit maksnud, maid nende arro olnud surem, kes selle poolt olnud, ning nenda sanud nemmad ärrawöedetud ja wallitfemine ettewöetud. Nad olla nüüd neid wallitsenud, kellel nende Prantsuse  werri ärrajahtunud ja sellega rahhul olla, et Saksa rigi allamaks on sanud; hakkanud ärratundma, mis wahhe kummagi rigiwallitsuse  wahhel on Ei tea, kas se rahwas õlleks  ni hul, agga nende mannad Prantsuse sõbrad, kes Sakslasi silma otsas ei salli, kihhutawad  neid tagga, et omma wastast meelt näitawad. Nende arro, kes põlle wallitseda tahtnud, põlle sekord ennam liig suur olnud. Prantfusemaalt. Prii wolli. Prantslased  on praego salga ja partii kaupa, nago monni puu suggu metsas, üks salk woi seltskond  tahhab sedda ja teine teist ja sest tulleb siis, et nad millalgi omma asjadega toime ei tahha sada. Ühhed tahtwad wanna Napoleoni poega keisriks, teised jälle üks üht ja teine teist kunningaks ja kolmandad tahtwad wabbat  rigiwallitsusega leppida ja arwawad nende rigi asjad nenda kõige parremast korda minnewad.  Tärmini on ikka nago suntus rahwa peal olnud ja igga seltskond katsunud ennesele kõige rohkem heälesi, et nenda wöito ennese kätte sada. Nüüd olla agga rahwale prii melewald  ja wolli antud, wallitseda, kedda nad tahtwad ja nenda olla wimases wallitsemises wöit wabbatrigi pole jänud; teised jaud woi salgad janud m weikeseks, et teiste seast ärrakaddunud.  Seal on jubba wannast põlwest üks seädus, kuida peawad wallitsema ja kedda peawad wallitsema ja se olla nüüd wälja todud  ja selle järrele on rahwal melewald wallitseda;  rahwas tahhab katsuda omma prii ehk wabbat rigiwallitsusega wee! eddasi ajada. Peaks se agga ollema, et praegune rigi wallit- 346