kullekahjs jures olla ennamiste kõik Judaliste kolimaead, mis neil seal olnud, ärrapöllenud. Mofkwast. Arruldased wöerad surno  aedas. Seadlane saksa seitung könneleb, et !3. Junil hommiko warrakult, wägga arruldased  wöerad, nende saksa surno aeast läbbi sõitnud ja need olnud kaks põdra, kes ühhe imme ruttulise jooksuga sealt läbbi läinud, egga põlle selle peale wadanud, mis ees olnud, waid otse ülleläinud ja mahhatallanud, ehk ärrapurrustanud. Kust nad tulnud ja kust kohhast ülle aja surno aea peale hüppanud, ei olle weel teada, agga nende joosust on arwata,  et nad seal liggi lähhedal, küttide eest pöggenemas ollid. Üks neist lomadest pöggenenud  seal lähhedal ollewa metsa, agga teine kukkunud mäest alla, Sinitshka jõe äre, kelle kallast moda ta weel tük maad eddasi jooksnud  ja siis mahha kukkunud ja senna samma paika jänud, wist sure jooksu wässimusest ja neist Hawadest, mis ta wasto raud aedo ja haua sambaid jookstes sanud. sadda sammu taggumise aea wärrawa tagga, olla ta omma ellu löppetanud. Kahjo, mis need ellajad  surno aea pealt läbbi jookstes teinud, ei pea koggoniste mitte wäike ollema. Üht marmorist haua mällestuse sammast, olla nad ümber lükkanud, mis purruks kukkunud, paljo raud ja puu aedo katki ja rosid, mis hauade peal, purruks tallanud. Neid kõiki parrandada  ja korra peale tehha, teeb suurt kullo. Samarast. Kahjo rahhe läbbi. Dergundwkast kirjutakse Samara seitungi läbbi, et raske rahhe saddu 30. Aprilil, seal wägga suurt kahjo teinud. Enne rahhe saddu on hirmus marru umbes 10 minutid aega mässanud,  mitto tule wesket, paljo aedo ümber ja kattusid mahha wissanud; selle peale on 10 minutid aega raskeste rahhet saddanud, kus rahhe terrad kanna munna surused olnud ja marsi rahhe järrele jooksnud pilwede seest wet mahha nenda, et lühhikese aeaga köwwa maa peal pölwes-silma wet olnud. NL pea kui wi hm olla üllejänud, on rahwas jõe are ruttanud, et nähha, kuida loud seal on, agga mis näinud nad: kõik tammid ja paisud olnud  mahha ja sillad pealt ärra löhhutud ja rahhe keerad läinud kange hooga jöetäielt alla, otse nendasammoti ka surnud hob büste kehhad, pölluriistad, surnud wassikad ja lambad,  olla messi alla winud. Kolm wersta Dergunowkast wasto põhja, on rahhe terrad anne munna surused olnud ja teisel Mail on kirrikomees weel nelli terra, —ehk nad kül mitto päewa ollid sullanud, weel kanna munna surused olnud ja z nael talunud, nähha tonud.  Just rahhe sao aeal olla küllarahwas wägga kohkunud olnud ja arwanud wiimse päewa käes ollewad. Kahjo, mis rahhe teinud,  olla wägga suur, 250 lammast on rahhe tapnud, peale selle 23 tööhobbust ja 15 wassikast  ning peale 100 dessatini rukkid maa sisse peksnud. Ka innimesed, kes otse wäljas töö jures olnud, sanud wigga: ühhel karjatsel  ööldakse pea täis hawo ollewad ja kõik ihho täis sinnisid plekkisi, ehk kül ta ennast katsunud marjata. Sesamma seitung könneleb Buguruslanist, et seadlatsed tallopoead selle parrast, et neil rahha, wilja seemne ja rööhobbuste pudus olnud, agga põled põllud täis külmanud, mis läbbi siis ka leikus ehk vvilja saak pool wähhem  saab ollema ja nemmad sest, mis sanud, middagit ei woi ärramüa, et siis nende koppikutega,  mis wilja eest samad, omm ? asjo wöiksid toemetada. Palgalised olla seal wägga oddawad ja paljo on, kes ennast palja köhhutäie  eest tenistusse pakkuwad, egga suggugi rahha palka ei iggatse. Odessast. Suur pallawus. Sealt kirjutakse 7. Junil: Mönne päewa eest sta tulnud  Ahwrikamaa pallawus, annab omma kärredust  tunda, ja se ähwardab ka meie wilja pöldusi ärrakörwetada, nenda, et wilja ikkaldust  jälle karta on ja se õlleks siis üks õnnetus,  mis raskem õlleks, kui et sedda kanda jöuaksiwad, sest et neil jubba paar aastad wilja ikkaldus olnud. Wöeralt maalt. Berlinist. Surma sönnumed. Wennemaa  sadiku Oubril abbikasa olla, kuida 17. Junil sealt kirjutakse, õnnetuma surma sanud 213