Perno Postimees ehk Näddalileht M 5V tl!7k SMes Wernus, reede 3. Septembril^ aasta. Porno Postimees tuleb nädalas ükskord wälja ja nimelt iga reede. Lehed saamad nimetud paamal ükspäinis enne lõunat wälja antud, ja ei ole see mitte wöimalik ühel teisel pääwal neid kätte saada. Hind on Peruus 1 rubla AO kop. ja postirahaga ning pakkimise kuluga ühtekoku 2 rubla. Register : Siberi maast. Omalt maalt: Pernust: Kümne aasta pidu. Pernumaalt: Missioni püha.  Tartust:  Kristlik armastus. Talinnast: Tartu-Tapseri raudtee. Hapsalust: Kontsert. Kuramaalt: Põllusaagist. Libawist: Raha karjatus. Peeterburgist: Lahti lastud ohwitserid. Nowotsherkaskist: Kasakatest. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Berlinist: Leppituse katse. Stuttgardist: Valmistamine. Austriamaalt: Rahust.  Inglismaalt:  Tüli kahe usuliste wahel. Kiriku sönumed. Siberi-maast. See maa on meil seeläbi nime pidi tuttaw, sest et meie maa jumalakartmatad inimesed, n'ago mõrtsukad, rööwled, margad:c. senna raSke mangi töõse saadetakse, aga muidu on ta suurema hulgal üsna tundmata ja seepärast  oleme ettewötnud, sest maast selgemat teadust  anda, et ka teised sest nattuke selgemat teadust saakstwad, ja hakkame siis peale. Oma suuruse poolest on Siberimaa palju suurem, kui kõik Eüropamaa; tema suurust loetakse peale 250,000 ruut penikoormat; aga inimesi ei ole sääl rohkem, kui künni wiis miljoni. Löune pool mis nattuke soojem, sääl elab ka rohkem ja paksemalt rahwast, aga põhja pool, wöid sa wahest mitto sada wersta ärakäija, aga sa ei leia mitte üht mehe hinge, mis jälle iseäranis sest tuleb, et sääl wäga kange külm walitseb, mis ei luba põldu harida ja wilja kaswatada. Kui Wenemaalt senna tahad minna, siis pead üle Urali mägestiku ronima ja säält lähäb siis see maa umbes wersta edasi homiku poole, künni Kamtsatka poolsaarest  ja Ohotski merest saadik. Tema põhja poolne aar on wasto Jeamerd, külm, tühi ja kole, ning lõuna poolise ääre wasto käib Hiina riik ja Turkestani maa. Siberimaa mägede seest kaewetakse köiksugusid kallid asju, nenda kui: kulda, hõbedad, waske, rauda, sula-höbedat,  weewlit ning soola kiwi. Mõnes kohtas on ka jõgede põhjast liiwa seest, kulla teri leida, mis wälja pesemise läbi kokku korjatakse,  ja mõnel aastal saawad n'ad selkombel  hulk kulda. Weesoonte poolest on see maa wäga rikkas. Mägedest jookswad palju hallikaid maha, ja neist sünniwad suured järwed ningkangeste  jookswad jõed. Jeämeresse jooksewad Ob, Jenisei ja Lena jõgi ning Ohotski meresse suur Amuri jõgi. Kalade poolest on säälatsed jõed wäga rikkad ja järwede seast on Baikali järw kõige tähtsam; tema suurus on umbes 7VV ruut