Göessast» Rahwa rõõm. Ssadlane xahwas olla selle ülle ütlemata römus, et Mustamerre tülli assi Londoni konwerentsis ni hästi selletud sanud ja issiärranis on Nikolajewski  rahwa süddamed römo ja suud viskamisega  täidetud. Sure iggatsemise otawad nad Mustamerre föa-laewo ja wäggesid. Nikolajewski  on omma sündimisest sadik söa-laewade  saddam ja otse kui õigusega Mustamerre söa-laewade kätkiks nimmetud, lin ellas sest ja seks lodab ta ennast nüüd ka jälle sawad. MKolajewist kirjutakse, et Wennerigi wallitsusel nöu olla, Mustamerre söalaewade koggo kstmme pead suremaks tehha; tahhab lv somus laewa jure murretseda. (P. Z.) ZMutsNst. Mawärrisemisest. Küünla ku 2V. päwal, Hommiko kello pool seitse, on mawärrisemine neid, kes hiljem unne wodis uinunud, unnest ärratanud. Enne olnud nagu üks' tumme maallune kömmin kuulda ja parrast  nago laenetamise modi ma likumine ja ehk se kül just walli ei olle olnud, ommetige raksunud  maead, hobbused ja innimesed kukkunud ulitsate peal mahha; surema õnnetustest ei' olle kuulda olnud, kui et ühhe kirriko rist torni otsast mahha kukkunud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Sõa w ängidest. Ehk kül Prantsuse riik issiennesega ridus, rahwas rahwa sonna ei tahha kuulda, siiski ei woi Saksamaa söawangisid kauem piddada, sest nende hulk on liig suur, mis ütlemata suurt kullo teeb, ja et neil enneste wahhel middagit ei olle, mis mele nukruks teeks, sepärrast lasseb  ta neid kord korralt lahti ja sadab ommale male. Wimasel aeal on mitto troppi järge möda, igga troppis IVVO meest, Stettinist raudtee peal Mets linna läinud; otse nendasammoti  on ka Magdeburgist wimaste päwade sees sured troppid ärrasöitnud, mis kõik.Mets linna kokko keggudakse ja kus üks Prantsuse rigiwallitsusest seätud kommission neid wastowöttab  ja Wersaille sadab. Ühtlase on hea seltskond Prantsuse ohwitserisi, mis Königs- Bergist ja mujalt Stettini ollid kokko tulnud, omma kullo peal sealt Wersaillesse sõitnud. Kuida teadaantakse on söaministerium Prantsuse  söawangide parrast nenda seadnud, et kõik teised söamehhed keelmata wöiwad koeo taggasi sõita, agga karde wäe mehhed ja karde militsed  weel mitte, need peawad weel otama, senni künni parras aeg tulleb, ja neile seks lubba saab antud. Prantsusemaalt. Wersa i l l e st. Prantsuse rigiwallitsusel on praego mehhi tarwis,  kelle peale lota wöib, et tal neist kasso on. Mödaläinud aeal on sadda kindrali Wersaille  läinud ja endid rigiwallitsuse tenistusse pakkunud. Mönned neist sanud nikohhe wastowöetud  ja ammetisse pantud ja teisa kästud weel nattuke odata, künni ka neile saab sõidud,  kuhhu neid tarwitakse. Kaks Marshalli ja üks hulk kindralid olla söaministeriumit kirja läbbi pallunud, terwise parrandamise parrast neid weel pikkeM aeg wäljamale jätta. Kõik üllemad ohwitserid, kes Saksamaal söawangi  pölwes ollid, on jubba Prantsusemaale taggasi läinud. Marshal Mak Mahon on ülle kõige söddia Prantsuse wäggede üllemaks kässo andjaks ja wallitsejaks nimmetud ja ta ka sedda ammetit wastowötnud. Küllab nende meestel ka enne mõnda ja süggawat läbbi räkimist wastastiko olli, enne kui tahtmised ühte läksid ja Thiers nende tingimistega wöis leppida, mis marshall temmale ette pannud; Thiers, kes üks pikkamelega  mehhike, ei tahha middagit ülle pea ja kaela tehha. Selle wasto olla jälle Parisi wallitsus et ta sam sammult tahhab wasto seista ja kõigest wäest wastoraiuda ja köwwaste ärrakeelnud, Wersaille ja Parisi wahhel  ühhendust katsuda, ühtlase ka ähwardanud, et kui kardemilitsed peaksid julgema wastopanna  ja mitte nende tahtmist täita, söariistad  käest ärra ja palk mahha wötta ning pürjeri auust lahti tehha. Et teistes Linnades mässamine  ülleüldse wähhemaks jänud ja pea kui lõppemas on, sepärrast woib Wersaille wallitsus  omma ustawat wägge Parisi wasto wälja sata, mis nüüd kas praego üksi, woi pikkema  aja peale, sedda ei woi kegi weel teada nago teistest lahhutud on. Kinni pan- 133