Sakala 12 WiliandT 21"' Märtsiluu pS«oal 187 S. ». aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Waswtaja toimendaja ja väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika lehtt Kahjulikud liikumised 111. Poliitika ring«aatuS.  Omalt maalt. Wiliandist: vr. Kreutzwaldi kapital; EeSti Postimehe warjatud waStus „Sakalale;" Saksakeele ajalehed ja ...t kirjad. Wiliandi maakonnast: Hullud koerad; jänesse wahi õnnetus; naljakas hundi jaht. Tartumaalt: Kirikherra auuta meel. WSrulinnast: Kontsert. Tallinnast: Kutse kiri koolmeistritele. Tallinnamaalt- Koera truus. Peeterburgist- Suur wõit. Wöeralt maalt. Tirnowast: Bulgaaria saadikute nõukogu otsus. Konstantinoopolist: Inglis maa sõalaewad; Tessaalia mässajad löödud. Kirja waswsed. Kuulutused. Lisaleht: Üks ainus tütar. vr. Martin LutheruS. Nalja Mart ja Kalja Part. Kriitikus. Kahjulikud liikumised. - . . meie ajalehtedes viimasel ajal vaidlemisi on olnud, sellest teab iga Eesti mees taieste rääkida. „ Eesti Postimehel" oli mullu aasta kaks korda nii palju lugejaid kui „Sa?alal," ja ehk küll meie kiriklaste partei päämeestel sinna maale „ Postimees" wäga wasta meelt oli, siiski walitsesiwad nad teda tema hulga lugejate pärast omale ajaleheks. Et võitlemine nagu surma ja elu peale alustas, sellepärast ei võinud teda mitte alustada, vaid igal sõawäel pidi oma kants olema. Aga alles uuel aastal pidi avalikuks saama, missugune partei rahva silmas võitnud oli. Ja mis meie seal nägime? „Eakalal" on praegu enam kui kakskorda nii palju lugejaid, kui „ Eesti Postimehel," ehk küll esimesele mitmelt poolt nii palju takistusi tee peale seati, et seda üles ei jõua ja ei' julgegi rääkida. Meie ajalehtede waidlemistest oli rahvas aru saanud, et „Sakala" rahvausliku partei ajaleht on, kellel Eestirahva ja meie kodumaa üleüldine kasu ainsaks ja ülemaks eesmärgiks on, ja tema lõi Sakala poole. Oleks „Eesti Postimees" meie vastust spp. Hurdile ära trükkinud, see meie poole langemine oleks veel suurem olnud. Aga kiriklaste ja rahwauslik partei mõetsiwad ennast ka veel töisel kohal. Meie Eesti Kirjameeste Selts pidi kiriklaste tahtmise järele otsust selle üle tegema, kelle poole ta hoida ja keda ta hukka mõista tahtis. Nemad rääkisiwad seal otsekohe välja, et paljas tänutunuistus õpp. Hurdile midagi ei tähenda, vaid Selts pidi selle tänutunnistusega „Sa kala" ja Hurdi vahel otsust tegema. Ja mis otsust andiS ka see Selts? Jakobson, Sakala väljaandja,  valitsed! 70 healega 90-nest healest eestseisuse sisse, ja see koht tänukirjas, kuS „Sakalat" hukka mõisteti,  lükati tagasi. Oli see liikumine Eesti Kirjameeste Seltsis juba kahjulik, siis on üks töine liikumine töises kohas, kellest pitkemalt peame rääkima, ütlemata kahjulik ja ühtlasi ka wäga põlastav. Meie Aleksandri kooli asutamise nõuu on Kõigekõrgemalt seks kinnitatud, et meile üks elav mälestus selle sõna auuks oleks, kellega meid pärisorja kütkest lahti peasteti. Ja et meie oma vaimu vabadust võiksime avaldada, anti meile ka luba, terve EeSti rahva seas igal pool abikomiteest asutada, kes meie Aleksandri kooli ruttu elusse saaksiwad kutsuda aitama. Selle isetallituses pidime näitama, kas meie usaldust ära oleme teeninud. Ja meie võime ütelda, et seiemaale kõik asjad auusaste edasi on läinud ja siin ka kõige suurem vaenlane ühtegi süüdi meie peale ei või tunnistada. Aga meie abikomiteest on nüüd ka ühelt poolt kurjaste hakatud pruukima. See asi kipub terve rahva auu kallale ja sellepärast peame temast pitkemalt rääkima. Meie abikomiteed on üksi selle tarvis kokku astunud, et nad Aleksandri kooli heaks raha korjaksivad. Nii pea kui uad poliitika ehk muid asju taga hakkaksiwad ajama, siis on nad oma piiri seest välja astunud ja on usaldust, mis nende sisse pandi, kurjaste pruukinud. Seda ei tohi ilmaski sündida! Nagu tuttav, walitsesiwad Aleksandri kooli asutajad  ühe pääkomitee, kelle hooleks nad rahakorjatuse  ja muud toimetused kuuni selle kooli elusse ärkamiseks  us küsivad. See pääkkmtee on omale pärast mõned liikmed veel sekka võtnud, ja nende seas ka õp. Hurdi soovimise peale arsti H. Rosenthali, kes Tallinnas elab. Kui nüüd Harju kreisi abikomiteed Tallinnas 28. Detsembril koos oliwad, on see arst H. Rosenthal seltsis kaupmehe C. Langebraun'iga neile ühe kirja allakirjutamiseks ette pannud, kus õpetajat Hurti tänati ja „laudapõletamised ja tõrwakanad" Sakala süüks pandi. Isegi on mõista, et kõik abikomiteede  saadikud selle ettepanemise pärast väga pahased olivad ja teda täitsa tagasi lükkasivad. Waidlemistes üteldi ka, et õp. Hurdile tema töö eest küll tänu võib anda, aga mitte poliitikat abikomiteede toimetuste sekka võtta ja Eakalaga kõiki neid mehi ühtlasi teutada, kes tema kaastöölised. Nimelt laideti wäga, et „ Eesti Postimees" mitte õiget vastust vr. Kreutzwaldile ei ole annud, misläbi tüli kahe ajalehe vahel suuremaks läinud. Seal oli arst Rosenthal, (kes Redaktor J. W. Januseni väimees), nii julge, ka vr. Kreutzwaldist avalikus seltsis pahaste rääkida. Aga koosolejad oliwad  auusad mehed, lükkasivad laimduse kirja tagasi ja ütlesiwad, et nad üht tänutunnistust õp. Hurdile küll anda tahtsiwad, ja, kui seesugune tunnistus abikomiteede  kätte saaks saadetud, tahaksiwad nad teda hea meelega alla kirjutada, aga vale laimdusi ei saaksiwad nad ilmaski selle kirjas sallima. Sellega oliwad, nagu igamees peab tunnistama, Harjumaa abikomiteed õigeste teinud, sest seesugune lihtlabane  tänuavaldus, kus mingisugust poliitikat juures ei oleks olnud, ei oleks mitte abikomiteede seaduslikust tööpiirist välja läinud. Aga seesugune tänutunuistus ei olnud mitte meie vastaliste tahtmise järele. Selle juures ei oleks teadaw partei võitlemine mitte palju kasu saanud. Töö rahva kasuks ei olnud neile siin mitte eesmärk, vaid partei auu. Sellepärast katsuti abikomiteest uueste kurjaste tarvitada. Aga räägime  sellest tuleval korral edasi! Poliitika ringwaatus. Täna tahame kõige pealt omas poliitika ringwaatuses  Inglismaa sõdasi tähele panna, sest et need kõige pealt praegu meie tähele panemist enese peale peavad tõmbama. Kõige tähtjamaks jääb Wene riigile  ikka Afghanistaani sõda, kes Inglismaale wäga palju raha maksab, sest eL ta Asghanistaani üksikuid sugu-arufi enam rahaga kui sõariistadega ära wõidab. Kui wana emiir ehk walitseja Afghanistaanis  ära suri ja Jakub Khanil kui Shir Ali pojal esimene õigus oli, Asghanistaani trooni peale saada, katsus Inglane üht Ali sugulast selle trooni peale upitada, mis temal aga mitte korda ei läinud. Inglaste  partei sai terwelt surma. Nagu meie kuulsime, on Inglased pärast ka ühe kindluse ära kautanud st» " kaks nende rügementi täitsa Afghanistaanlastest maha saanud löödud. Peaks Jakub Khanil tõeste korda minema, kõiki Asghanistaani sugu-arusi oma walitsuse alla ühendada ja nende seas kokkuleppimist ja ühtmeelt sünnitada, siis wõiks küll sündida, et Inglased oma sõakäiguga AighanistaamSsetMa Mbi sisse saamad langema. Inglaste Zulu-sõast Aafrikas, kus nad ka korra tubliste lüia saiwad, ei ole uuemaid tahtjaid sõnumeid tulnud. Selle wasta näitab aga, nagu tahaksiwad  Inglased weel kolmat sõda Birma maal Aasias alustada. Inglaste walitsus Indias himustab  juba ammugi seda maad omale saagiks saada ja on ka juba suure Lüki Birma kuningriigist oma kätte kiskunud. Praegu on nüüd Birma kuningriigi sõawägi  wäga halwa korra sees, tema sõariistad on wäga puudulised ja ka nende kuningas olla nõrk ja meelest segane. Nüüd arwawad Inglased õige aja olewat, selle riigi peale langeda, kus neil mitmed kaubateed uueste lahti saaksiwad. Sellepärast kirjutawad nüüd Inglaste ajalehed, et Birma nende wasalli-riigiks ehk täitsa Indiaga ühendatnd peaks saama. Sellepärast on siis nüüd Inglased rohkeste sõawäge Birma riigi piiri ääre kokku kogunud, ja ka Birma kuningas pidada  ennast sõale walmistama. Inglastel ei saa küll raske olema, seda kuningriiki enese alla heita, aga kaS seda Hiina riik nii weikselt pealt saab waatama, on raske uskuda. Sest on Birma riik ka Inglaste käes, siis on Inglaste ja Hiinlaste piirid koos, ning Hiinlased  ei wõi millaski julged olla, et Inglased ühel ilusal päewal ka mitte nende wainusi ja mägesi omale ei hakka himustama ja kätte pärima. Prantsusemaal on selle üle suur waidlemine olnud, kas 16. Mai ministeeriumi kaebduse alla peab andma ehk mitte. Komisjon, kes seda asja läbi uuris, oli otsuseks teinud, et nimetatud ministeeriumi ministrid  kaebduse alla peaksiwad langema, sest komisjon oli awalikuks teinud, et neil ministritel tõeste nõu oli olnud, Prantsuse praegust riigiwalitsust ümber lükata. Aga ehk küll praegune republiigi ministeerium 16. Mai ministrite tegu täitsa hukka mõistis, siiski nõudis ta, et need ministrid mitte kaebduse alla ei saaksiwad antud, sest et Prantsuse riik oma kasumiseks praegu rahu tarwitada, protses endiste ministritega aga palju kodust tüli sünnitada, kellest muud kasu ei saa, kui Bonapartistlased. Sellepärast tegi siis parlament, peale selle kui ta endiste ministrite tegu hukka oli mõistnud ja teutuse alla heitnud, ligi sada healte paljusega  otsuseks, et neid ministrist mitte kohtu alla ei ole anda. Jtaaliamaal läheb kurjategijate hulk wäga suureks. Postide rööwimisi ja inimeste tapmisi on