üllemal nimmetud ministeriumist antud kässo järrele, wähhemast ükskord kuus, temma holeks  antud töömehhed, töö andja ennese ehk temma wolliniko silma al läbbi watama ja sedda mis leidnud, töömeeste nimme kirja, mis leiwa perremehhed peawad kirjutama, üllespannema, ja töömeeste tohtred igga ku esstmeseks päwaks terwise wallitsuse katte andma. 3) Kas töömeeste  tohtred igga piddi omma kohhust täitnud,  selle ülle peawad politsei tohtrid walwama.  4) Politsei tohtred täidawad jälle omma  kohhust seläbbi, kui wabrikuid, werktubbasid  ja kortre maeasid läbbi käiwad ja järrel watawad. Politsei tohtred peawad iggakord sedda, mis nad leidnud, protokolli ülles wötma,  mis tööandja, perremees ehk kes liggi olnud, ka peab allakirjutama. 5) Peawad kõik protokollid terwise hoidmise wallitsuse kätte antud sama ja langewad tohtred wastamise alla, kui nende poolt holetust leitud. 6) Kus wähhem 20 töömeest, seal peab perremees omma  mehhi politsei tohtrite hole alla andma, kes nende terwise ülle walwawad. Sesuggune käsk on nüüd Peterburgis antud, mis ka issiennesest wägga tullus ja hea; agga siin peame küssima: Kas meie tallo rahwal ka ei peaks tohtrid tarwis ollema? Kui selle peale mõtleme, kui paljo waesid innimesi ellawad  pissukeste saunade sees, kui lambad ühhes unnikus ja ükski ei wata selle peale, kas nad terwed woi haiged, kas neid tassinaste woi rohkeste ühhes koos ellab. Kas ei õlleks mitte kassulik, kui meil ka kihhelkonna tohtrid olleksid,  kes aeg aealt tallud ja saunad labbi sõidaks  ja selle järrel wataks, kuida innimesed ellawad? Kas nad innimesed ei olle, et nende eest ka hoolt õlleks tarwis kanda? Rahwa wannematel on wist üks kord sest Vastamist, et ni pissut armastust allamate wasto üllesnäitawad.  Ons sedda Peterburgi töömeestel tarwis, siis on sedda meie eestirahwal otse nisamma  tarwis. Nekrudi wötmise seaduse 1255 paragrahv),  kelle järrele need judid, kes ollid ristikud  ehk kes tahtsid ristitud sada, uekrudi Võtmisest  lahti, on nüüd kõigekõrgemalt antud kässo järrele, ette tullewa nekrudi Võtmiseks seäduse ramatust wäljalükkatud. Koggokon- na ammetnikud, jäwad, kuida se ikka olnud, ka selle nekrudi wötmises, lisowötmisest lahti. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Elsas ja Lootringen möllemad on nüüd Sakslaste käes, kus saksa, wallitsused sisse seatakse ja iggapiddi saksa linnadeks tehhakse ja sest könnelewad wäljama seitungid paljo ja arwawad senna üht löuna- Saksama printsi, kes söas kõige wapram leitud  ollewad, ütlemaks wallitsejaks, nago meil kindral kubberneri herra Rigas, saab pantud; ommetige ei olle selle ülle wee! kindlat otsust antud. Wanna Napoleon teeb omma wangi pessast, Willemhöost, ka mönne aea parrast nattuke healt; ta olla Jtalia kunningale Wiktor Emanuelile ueks aastaks üht onne sowimise kirja kirjutanud ja selle sees ka ühtlase  omma römo selle ülle wälja öölnud, et Room ommetige ükskord Jtaliama pea linnaks  sanud; se olla sureks troostiks ta wangi pölwes. Ühtlase olla ta ka omma kirja sees kunningale sedda troosti andnud, ommalt poolt kõik tehha, mis ial wöimalik, sedda musta kassi, mis wanna paawsti ja kunninga wahhel jubba ammugi pahha haiso teinud, ärra pelletada, ja neid jälle ühhendada, agga kässib kunningast wanna pühha issa wasto igga piddi lahke olla, egga sedda ial unnustada,  et ta katoligi usso üllem issa olla, kes auustamise wäärt kombe ja wisiga kõigil eelmärgiks,  kedda keiser ikka kõige surema auustusega  auustanud; kunningas ei pea sedda ial ka unnustama, et wanna paawst keiserliko printsi ristiissa on. Sealt wötko nüüd kunningas  ni paljo, kui ennesel tunneb tarwis ollewad. Berlinist. Wäggedest. Kuida kuulda, peab kõik Saksama maa-wäggi künni tullewa kewwadini Prantsuse ma peale kokko koggotud sama. Ka ued kokko kutsutud wäed peawad wibimata senna minnema ja arwatakse kui kõik tulnud, neid liggi 300 tuhhat meest ollewad. Otse nendasammoti rutta takse ka nende assemito  wäggedega, kes se aasta jälle tenistusse 33