misga rahwa mõistust pütakse laiendada ja neile himmo kehha omma pöllotööd parrema korra peale sata. Seddakord on neil jubba kolmasteistkümnes näitus käes, kuhhu kõigest kõige rohkem asjo näitusele todud. Nende näituse katalog ehk nimme kirri olla neljas jaus 436 lehhe külge suur, kus 2303 nummert  sees; neist on 925 nummert kasso ellajaid,  tappa ellajaid, lammid, siggo, hobbusid ja sulg ellajaid, 144 kuida ellajaid kaswatada, 82 pöllotööd'e ja harrimise riista, 41 metsa kaswatamise- mõdust, 130 kallapüüdmise ja kaswatamise mõdust, 53 aedniko, 36? massinat  maatööde tarbeks, .16 mitmesuggust maeade modelli :c. :c. Kõik öppetawad innimesele  temma tööde jure tarkust ja ussinust, kuida kõik ruttem ja parrem peab minnema. Uemad sönnumed. Per n ust, 20 Augustil. Eila öhto teggi waeste laste maea wallitsus parkls tullewärki, kuhhu iggaüks, kes 25 koppikat maksis, parki wöis minna, sedda watama; rohkem and wöeti ka sure kännuga wasto. Kõik park kubbises rahwast täis. Linna saksad kiitsid emalt Vadata  kõik illuminatsioni ja tullewärki wägga kenna ollewad. Rahha on ühtekokko sisse tulnud  rubla 45 kopp. Kui tullewärki ja muud kullud mahha arwatakse, jäeb weel 85 rubla 68 kopp. järrele. Suur tänno neile, kes omma koppikaid waeste laste heaks kallutanud.  Berlinist, 17. Augustil. Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh on sel päewal kalli terwisega  Berlini linna jõudnud. Wersaljest tullewad sonnumed, et rahhoteggemise löppetus pea kätte tullemas ja möllemad wastastiko rigiwallitsused endid ühhendanud olla. Dresdenist, 17. Augustil Kunninglik wamil olla Reini jöe are Stoltsenwelsi lossi peale läinud, et seal endise Preisi kunninga lesse prouaga kokko sada. Berlinist, 19. Augustil. Se peab kindel  ollema, mis ka rigiwallitsus issi tunnistab, et keisred Willem ja Prants losep Saltsburgis  peawad kokko sama, kus krahw Beust ka liggi peab ollema. Sured rigid olla sedda. mis Gasteims kindkaK KnvitG nud. Italia rigiwallitsus on ka selle poolt, et rahhu saaks wallitsema ja wihha ning waen kadduma. Ella on Wersaljes rahwa koggo nöupiddamesi rigi wallitsuse polest jälle ülleswötnud;  agga on karta, et sealt head ei sa wäljatullema. Ko nstantinopol ist, 19. Augustil. Würst Bismark on Rumäni raudtee asjade parrast wanna Sultanile üht kirja läkkitanud, mis ka temma kätte antud. Wersaljest, 28. Augustil. Kõik Prantsuse  rigiwallitsus on sellega rahhul, et Thiers kui waWatrigi präsitent kõik wägga hästi tallitanud;  agga paljo sowiwad, et mitte temma waid üks teme peab wallitsema. Eüropa sured  «gid, kes ka temma tallitustega rahhul, on ommalt poolt temmale õnne sowida lasknud. 281 Teadaandmised. (Politsei kohto lubbaga.) Kõik need, kes Üllejöe allewis mannas Pernus, kruntrahha platsist sada tahtwad, mingo 9. ja 13. Septembril s. a., enne lõunat kello 11, Perno kassa kollegiumi jure, kus need platsid wälja samad  pakkutud. Pernus, kassa-kollegiumis, 23. Augustil 1871. (M 306.) s Tähhelpemnemiseks. Karjama kommission on sedda teada sanud, et siin karjamaal. Lemma tahtmise ja kinnituse wasto, ka mönned koddanikud omma sulg ellaja karjade ja nimmelt annede söötmise ja mitmesugguse mu tarwiduseks prukiwgd mis agga kõik karjamaad rikkub ja kõige koddanikudele sureks kahjuks on. Et üht sesuggust karjama prukimist koggoniste ei tohhi lubbatud sada, siis saab neile, kes tünnini nenda omma lubbaga ja ommä tahtmist möda karjamaad  prukinud, seläbbi nõu antud, omma sulgellajaid,  olgo nemmad mis suggust tahhes, karjamaalt  emal hoida, ja omma prii tahtmist, neid karjama peal sööta, mitte ennam prukida; sest et muido, kui neid jälle sealt leitakse, kui ulla käidawaid  lomi, kellel perremeest ei olle, seaduse järrele sawad kinni astud ja tehtud, mis seadus kassid, ja teised, kes ka omma molli ja melewallaga teiste kahjuks karjamaad prukiwad, langemad, kui wastopanniad,  kohto waljuse alla. Pango sedda nüüd iggaüks tähhele ja hoidko ennast kahjo eest. Pernus, karjama kommissionis 5. Aug. 1871. s Audro möisawallitsus annab teada, et sealane weiste- hobbuste- ja kauba laat s. a. 17. ja 18. Septembril saab ollema. 2