sönno sõlmida ja löugi loksutada oskab? Ei, se on alles ühhe nelja jalgse sarnane, kes seddasamma  oskab tehha ja jalluli moldi astub ning pea körwuni jahhu kotti toppib. Woi arwab kegi selle mehhe ollewad, kes siin lippitseda ja seal militada oskab, et agga omma  kassu kätte saaks? Ei, se on teise neljajalgse  sarnane, kes päewal kobastes ja pösastikus  puhkab, agga ösel omma jahti peab ja kähhara sabbaga jälgi kinni katta püab, Woi arwab kegi selle mehhe ollewad, kes igga innimese melepärrast tahhab olla ja igga sowimise, sundmise, töö ja teu peale hüab: Ja, jah! tossi kül! on nenda, kui ütled? Ei, se on kalkuni sarnane, kes ka igga heale peale wastab: Kulukulukulu. Woi arwab kegi selle mehhe ollewad, kes issiennast täis, iggas asjas essimene tahhab olla ja kõik kõige parremast teada? Ei, se on alles wau-linno sarnane, kes omma läikiwaid sulgi näitab, agga omma innetumat heält muta ei woi egga omma näotumaid jalgo katta. Nisuggused on kõik lomade sarnatsed, kes ka muud ei mõista, kui sedda, mis lihha melepärrast  on. Ommalt maalt. Riast. Ordeni sanud. Rigi üllemate silmad watawad kaugele ja näewad terrawaste ja leidwad nad keddagi truid ommas ammetis ollewad, neid auustab Keisre Herra ordenide ehk mu aumärgidega. Rigi seestpolise asjade tallitaja miniftre ettepannemise peale, on Keisre Herra 16. Aprillil s. a. kõigekõrgemalt armolikult  aLamal seisawa waimoliko meestele nende kruuse ja tarwilise tenistuse auustuseks anda käsknud: Niederbartau krono koggokonna öppetajale  Brasche Wladimiri orden 4. klassist;  Nishni-Nowgorodi kubbermango öppetajale  Lookenberg pühha Annen orden 3 klassist;  Kroonstadti öppetajale Stegmann sesamma  orden; St. Annenkirriko öppetajale Seeberg Stanislaus orden 2 klassist: lõuna Wennema assutuste öppetajale, praust Võtt  ing, sesamma orden 3 klassist ja ka Krimmi sares Molotshna koggoduse öppetajale Keu- ch e l sesamma orden; öppetajate kuld rinnaristi,  mis 26. Mail 1843 Mustud, on sanud:  Tallinna Ollewiste kirriko üllem õppetaja,  supertentGirgensohn, Kuramaal Dalbingi  koggoduse öppetaja Kupfer, Ria öppetaja  Jken, Mustjalla koggoduse öppetaja Saremaal Dsll, Peterburgi Marini kirriko öppetaja Nielsen, Odessas lõuna Wennema assunikude öppetaja Bienemann ja Ue-Freudenthali  öppetaja Keller. KurreSsarest. Sowimine Eestilaste kolitajate ja kaswatajatele. Üks hea söbber Kurressare linnast kirjutab ja pällud sedda temma sowimist ka meie weikese tasko toppida, ja et assi tullus ja kõlblik, sepärrast sündko siis temma tahtmine ja kirri on nenda:  „Mo sowimine on ennam palwe, kui sowimine  ja se on: ...Murretsege omma lastele C. R. Jakobsonist wälja antud koli luggemise ramatuid!"" Teadmata ei olle se mul, et mitmes kohtas sedda ka kolis luggeiyise ramatuks  prügitakse; agga neid kohti on ka weel küllalt, kus sest juttugi ei tehta! ja mikspärrast  mitte? Noh, eks sellepärrast, et ramat koppiko peal 50 koppikad maksab ja ue orthograhwie  peal trükkitud. Kuida woib üks wannem  omma lapsele 50 kopp. kassulikum taggawarraks  panna, kui ühhe hea ja kassuliko ramatu eest anda? ja millal olleme meie ehk meie wanncmad teist wisi räkinud, kui ue kirjutuse wisil kirjutakse? —Wanna wiis on Sakstest laenatud! Sest meie kele põhja ja ta salladusi wöib agga üksi se tunda, kes issi sündind  Eestlane on; ja meie lastele wöib agga jälle üksi se kirjutada, kes issi ükskord ka nisuggune  Eesti laps olli, kui meie, kellele se ramat kirjutud. Kui mitto koolmeister! on sest jubba arro sanud, et se lapse füddame tuimaks  ehk leigeks teeb, kui pühha kirja ramat lastele luggemise õppimise ramatuks arwatakse  kölbawad, ja on kellegi südda jubba tuimaks  läind, siis on teise kässo ahwardamine käes! Se ramat panneb üht koolmeistere wäggise lastele öppetama: Jgga auus Eestlane peab omma keelt ülle teiste, kõige kallimaks, ja igga eht Eestlane armastab igga teist Eestlast en- 167