aud, Saksamaalt kaunis hea kari hobusid üles osta, aga seda ei ole mana keiser mitte lubada  wömud, sest et see läbi kõik pölloharimine  ja inimeste elu käik takkistama jääb, seepärast on tema alamal seisawat käsko wälja andnud: ..Meis Willem, Jumala armust Saksamaa  keiser, Preisimaa kuningas zc. sääme kõige Saksariigi nimel ja ühendatud riikide ka tahtmisega, kuida alamal seisab: Z 1. Hohuste  wäljawiimine ülepiiri wäljamaale, on künni edespidise aea pääle, ärakeeldud. Z 2. Riigi kantsleri ametil on meelewald, kui karmis,  seda säädust muuta ja tarwitawat ülema  atm ist saada. Z 3. Praegune säädus astub  selle pääwaga, mil seda kulutakse, oma täie mäe sisse. Kõigile täädawaks, on see saadus  kõige kõrgemalt oma kaega allakirjutatud ja keiserlik pitsat juure maotud. Antud Berlinis  20. Weebruaril 1875. Willem. Würst von Bismark. Selle peale olla Prantsuse riigi walitsus omalt poolt wastanud, et tema mitte üht hobust  Saksamaalt ei ole ostnud ja katsub sellega nago oma kassi weresüüst puhtaks pesta, aga mis ütleb Kölni seitung ja ta räägib wist sula töt, kui ta ütleb: Üht seesugust hobuste ülesostmist  ei lähä ükski riigiwalitsus ise toemetama,  waid see sünnib enamiste ikka ülesostjate  ning sakkerdajate läbi ja seda on Saksa riigi walitsus wäga hästi täädnud, seepärast on tema seda keeldust wäljaandnud. Seesugusid  keeldust ei anta nälja pärast, waid et riigiwalitsus äranäinud, kui kahjulik see rahwale,  kui hobused üle piiri wälja lähwad, seepärast  on ta häda pärast üht seesugust keeldust  wälja andnud. Jtaliamaalt. Kokko andmine. Ztaliamaa  seitungid täädwad sest pitkalt ja laialt kõneleda, et Austriamaa keiser Prants Josep, see aasta tahta Ztaliamaale reisida ja sääl ka kunninga Wiktor Emanueliga kokko anda, mis üle rahwas endid ülemaga rõõmustada ja andwad ka ühtlase seda tääda, et keiser Prants Zosep 5. Aprilil Wenedigi linna saab tulema, senna kaheks pääwaks paigale jääma ja siis säält Poola linna reisima. Holandimaalt. Sönumed Atshinist. Kuida tääda antakse, on Holandi riigi walitsus  Atshinist üht telegrammi saanud, kus teadustakse,  et Sumatra põhja pooline ranna äärne rahwas, ennast Holandi riigiwalitsuse alla heitnud. Holandi söameeste termis ei olla suur ast olnud. Baionnest. Laemdus. Säält kirjutakse 23. Weedruaril, et nemad Karlistlaste käest sõnumid saanud, et Karlistlaste! kindral Kabrera  wasto wäga suur wiha olla ja nimelt seepärast, et tema Madritist raha saanud, et sellega Karlistlaste söameeste peamehi ja kindralist  Don Kartuse alt ära ahwaldada. Kui paljo sääl jälle töt sees, seda peawad nad ise täädma. HiSpaniamaalt. Wäljamaa saadikud. Amerikamaa saadik, Kaleb Kushing, on oma kinnituse kirja kuninga kätte andnud ja selle järele üht kõnet pidanud, kus sees ta nimelt olla nimetanud, et temale see käsk antud, nende wahelist kokko leppimist, mis juba amust ajast Amerika ja Hispania rahwa wahe! olnud, weel kindlamaks ja jäädawaks teha. Saadik olla seda soowimist kuuldawaks annud, et kunningas oma maale jälle rahu saadaks ja sedasamma õigust annaks, mis Hispaniat tema  mana õiguse sisse awitaks, mis neil enne kõige Europa rahwa keskel olnud. Kuningas olla wäga lahkelt selle pääle wastanud. Jtaliamaa saadik Maffei olla oma kuninga käest üht wäga südameliko wastus - kirja toonud,  kus sees kuningas Wiktor Emanuel temale  onne soowib, et ta pea oma rahwale woiks rahu saata ja ise wähema murega oma walitsuse keppi kanda. Jeä minikust. Et see karta on, et meil ses kewade ühe järso sula läbi, Perno jões wäga suur wesi saab olema, seepärast oleks soowida, et need, kelle mere söido riistad siin tali korteris on, aegsaste selle eest hoolt kannaksid, et tubliste saaksid kinni pandud, et jeä araminnes neid kasa ei saaks wötta, ehk neile kahjo teha. 94