asja ees ei olle, saab wäggede taggasi tullemine  ja Berlini linna sisse minnemine ruttustud.  Pea assi on ikka, et kõik nenda lähhäb,  kuida Prantslaste tülli sedda lubbab. Marshall Mak Mahon tahhab katsuda, kas saab nende wasto woi mitte; lähhäb se temmal  õnneks, neid pea waigistada, siis on wäggede  kojo tullik ja Berlini minnik missist Mai kuul ; sedda süggiseks jätta, selle peale ei olle kegi möttelnud. - Kui ükskord nikaugele samad,  et mäed Saksamale taggasi tulnud, siis peab Berlini sisseminnik ühhe wägga sure au ja pühhandusega sündima ja selle wasto on siis enne suur walmistamine. Kõigekõrgemalt  olla kinnitub ja koht nimmetud, kuhhu mäed peawad kokko koggoma ja siis Koniga grätsi ulitsat kaudo Brandenburgi wärrawast läbbi linna sisse minnema. Õlleks nattuke lähhemal, siis joseksime ka sedda piddo kord watama, agga et se wägga kaugel, sepärrast jägo se Sakslaste holeks. Olleme nüüd kord Saksamaal, sepärrast tahhame  sealt ka üht wägga pöllastamise ja nutto wäärt asja kõnneleda, mis 19. Märtsil raudtee  peal sündinud. Nimmetud päwa öhkul kello 7 on auromassin omma rongi wankritega Ber- Linist Stettini sõitnud, agga Wiesenthali ja Neustadti wahhel hüppanud wankred rauade pealt kõrwa, kus nelli wankert purrustud sanud.  Reisiateft sanud kaks ni kohhe surmatud, agga kui paljo piggistud ja hawatud, se olnud  siis meel teadmata —mönned arwanud nende arro künni 29 ollewad. Jubba se on kül kurb ja halle, agga se halledam luggo tulleb alles. Wadake, üks mees, kes kõik se söa aeg tulle ees seisis ja temma armas abbikasa  koddo sure ahhastuse sees õhkas ja Jummalat temma ello eest pällus, tulli kalli terwisega Berlini, kuhhu ta abbikasa lemmale olli wasto läinud; seal kokko sades istusid surest armastusest, et ni hulga aea pärrast, ja kalli terwise jälle ollid kokko sanud, teine teise ümber kinni hakkades, auro wankresse ja seal õnnetuse platsis ollid nad möllemad korraga.  surnuks piggistud. Söas hoidis ja kaitsis  Jummal, kus surm allati ta silmi wahtis, ja siin, kus õige julged arwasid ollewad, kutsus  surm mollemid korraga ärra! Halle, wägga  halle! Hamburgist. Saksama kauba laewad.  Söa aeal sattusid paljo Saksama kauba laewo Prantslaste kätte, kes neid kindla kohha peale wisid ja wahhe alla pannid', kus tännini piddid seisma. Nüüd könneleb Hamburgi seitung  et Prantsuse wabbat rigi wallitsus neid wangisi lahti lasknud ja lubba andnud kõige ladungiga kojo minna, ilma et tassumist nende kaest õlleks nõudnud. Prantsusemaalt. Taplustest. KuLda asjad Parisis ja seal ümberkaudo olnud, sest könneleb üks Prantsuse seitung nenda: ..Suur lahhing näitab sekord lõppenud ollewad; kõik öö läbbi paukusid suredtükkid, et kõik mailm wabbises ja wärrises; öhto kello kümnest künni hommiko kello seitsmeni, ei olnud muud kuulda,  kui suvetükkide mürrin ja praggin; kindlus Wanwres seisis kesk tulle sees ja tal olli üks raske öö wälja kannatada, ning waenlane janud  sure kahjuga taggasi lödud; ..õnnelik wöit Pariislaste pool." Mässajate peakomite olla kulutanud, et sest päwast sadik 18., 19. ja 29. pattaljon tenistusest lahti ja peawad ommad söariistad 24 tunni aea sees käest ärraandma;  ei te nad sedda, siis sawad läbbiotsitud  ja kõik käest ärrawöetud, mis kellegi jurest leitakse. Ulitsate kantside ehhituse kommission  teeb kantsist' eddasi. Noh, lähme eddasi, küllad siis näeme, kas tulli üsna kustunud  ; jah, ota senni! Pärrast lõunat hakkanud  nad jälle ueste peale, mis minnut minnutiga  ikka kangemaks läinud;.ühhed ikka suretükkidega  ja teised jälle, kes lähhemal, püssidega  , üks priggin ja praggin ühte puhko, ja jälle kidetakse wahhel sekka, et mässajate tulli, ei tea kui suurt kahjo teistele teinud. Ugga mis kirjutawad teised wasto, nad kidawad  jälle, et nemmad need õnnelikud wöitjad olnud; siin on nende kirri: ..Minnewa ösine söddimine on Wersaille söameestele üks õnnelik öö olnud, ehk kül paljo mehhi kautanud, siiski wöit nende pool; tänna on sured tükkid jälle kibbedaste ammetis; mässajad ei olle sammo maad eddasi janud, seisawad alles Seine jõe silla äres ja wallitsuse söawäed põhja pool Kourbewoi." Nenda kirjutakse nüüd rigiwallitsuse  meeste tööst ja wöido samisest; minne wötta kinni kellel õigus on; möllemad kida- 142