läinud 1871 aastal sündinud: 5630 poegja  j 5298 tüttarlast; ühtekokko 10,928 last» Neist olnud 185 pari kaksikuid, ühhed kolmi' kud, 428 eksind last ja 354 surnud sündinud last. Surnud on: 2919 meeste- ja 3007 naesterahwast; ühte kokko 5926 innimest. Selle järrele on siis Eestima Mobermango rahwa arro ühhe aastaga wiis tuhhat ja kaks hinge suremaks kaswanud. Abbiello rahwaks on laulatud 2596 pari. Issanda palle ees on nad ommad käed kokko pannud, agga kas süddamed ka, sedda teab Jummal üksinda. Tallinna linna piiskopi kohto konnas on mödaläinud aastal sündinud 348 poeg - ja 297 tüttarlast, ühte kokko 645 last. Neist on 8 pari kaksikuid-, 25 eksind- ja 13 surnud sündind tast. Surnud on 259 meeste- ja 242 naesterahwast; ühte kokko 501 innimest. Neist on 16 innimest 7 meeste- ja 9 naesterahwast  peale 80 aasta wannaks sanud. Kõige wannemaks innimeseks on sanud üks meesterahwas, kes just sadda aastat wannaks sanud. Übbiello rahwa ks laulatud 228 pari. Samarast. Sõbra kirri. Siin tullen minna sind, armas Perno Postimees jälle ülle mönne aea, kui üht ärraunnustud sõbra terretama ja kallist terwit sowima ning palluma,  ka sedda pikka teed ette wötta ja meid watama tulla. Ehk tee kül pik, siiski ussun ma, et sa sedda ei sa põlgama; sest sa õlled jo harjunud pikka teed käima. Ma annan sulle ka teada, mis meie pool kuulda ja nähha. Tänno Zummalale, käib meie rahwa kässi ka keskmist möda; minnewa! aastal olli meie wilja saak keskmine, agga wiljade hinnad on kõrged: nissud makswad 70 künni 100 kopp. puud, rukkid 45 künni 55 kopp., odrad 55 künni 00 kopp., kaerad 50 kopp. ja heinad on linnas  10 kopp. puud, agga maal oddawamad. Se ei olle agga mitte meie üllem rõõm, et wilja hinnad ni kõrged on; ei mitte! waid meil on wee! üks teine rõõm, mis ülle kõige römude käib, ja se on: et meil nüüd omma armas öppetaja on, kes meid — ehk ta meist kül 120 wersta emal, linnas ellab tihti watamas käib ja meid meie ello murres romustamas  ja trööstimas ning Zummals sön- naga kinnitamas. Sellesamma meie armsa öppetaja läbbi, on meil ka weel üks teine rööm olnud, se on: et ta meile üht wägga armast ja lahket koolmeistert murretses, kes mödaläinud  süggisel sia jõudis. Ehk kül issi weel wägga noor, siiski paistab temma, kui elle künal pimmedas toas, temma lahke ning römulik  jumme ja temma trööstlikud ning manitsemise  sönnad wolawad kui hallika wcssi temma suust; kõik temma armas ollemine tõmbab  igga üht temma liggi ning panneb tedda armastama; temma panneb igga ühhele, kes uskmata, manitsewal kombel Jummala wihha ja ärrawandumist nende ette, agga neile, kes Kristuse järrel iggatsewad, üht kossutawas manna; ta on kui Moses, kes Jsraelile õnnistust  ja ärraneedmist, ette panni. End ka tedda on armastus sia aeanud, et ta omma  issa ja emma, omma weikesed wennad ja õed on mahha jätnud, ja sia kolleda Samara kõrbe tulnud, mis ta selgest armastusest teinud.  Ka tulleb Eksi öppetajat Emil Wegeneri  selle eest süddamest tännada, sest ka temma  holekandmise läbbi, on se kallis asfl korda  läinud; meile olli ka sedda wägga häddast tarwis, et meie kül ei jõua selle eest wäärtlikult  tännada. Temma on üks rohke waimo  annetega mees, kelle wasto se, kes enne meie seas se kõige targem ja waimo rikkam rahwa essik olli, on nüüd waewaline kolilaps. Kahjo agga, et ta ühhes willetsas tallo toas peab lapsi öppetama; ommetige lodame siiski Augusti kuul omma ue kolimaea walmis sawad, mis nüüd jubba hakkatud on ja mis ilma selle arwamata, et 70 wersta takka palgid  olleme kokko weddanud, 4W rubla tulleb maksma, ka on meil üks kabbel ehk weike kirrik walmis, kus altar ja kantsel sees. Ni hästi kabbel kui kolimaea, on möllemad just sedda modi, kui teiste Eestlastel, kes meist 6 wersta emal ellawad. P. Piir. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Mawarrisemisest. Se aasta on wägga paljo mawärrisemist kuulda, mis ka siin ja seal ennam ehk wähhem kahjo teinud. Kuida praego loeme, on ka Saksa- 103