IWrahhust kMda/<-WÄdstMks, et-MllikWasi Ms'Whö WMdüseHtöts?oM'Äl- Mkitjutasid, teBdwad'-Wda kül, et weel kõik Mantlased-raWö -ei fvwk/ pMne kuhhu ssdda' weel ei'-õlle ull'atänd/selle  Male- ägga ei nad wadatü, Wtiid teggib, MK köigexiglle ka Asuks.- Immeks M -pannas misMrrast MhwaslWördW MM kMo'kutsiitakse, üht? RMakuhhUi MM weel ei olle üllatanud ja kes söatuld weel ei olle Mmtsnud, ja kusükskaywas ellad/ kes omma tHtmist kõige üllemäks peab, egga teiste söknä er tähha kWIdM ' Neude Melest on Sakslased Reed l kurjetnad mnimeftd Ma pekl kes Wagga werrtfäNnütine^D; hallastäMäki Ma; Md ölleksid WMeleW sedda DMnud/-et SakM Wed'' lasknud wöita ja nende West Mmd pallunud; kui nSd seddä ollekstb Ms' õlleks kõik asjad hMi olnud , agga et MW assi ümberpoort ud ja WKdW Sakslaste povl/ sellepärtast ei tahha nad rahhust teadagi. ÄggaksggsNiste teine Mõtse kMe stggAkased'  söa platsis langenud jä kelle õmmaksed sõawangid, otse nendasammM ka need müjo - md kaupmehhed, kes sõa aea! piddand seisma ja' middagit ei Me teninud, Need täulawad kõggdniste  W laülo; rahho, et jälle tenistüsse wöikstd hakkata. Nenda on nüüd luggo Prantsusemaalf kumMas kummagitsaab  wöiMci/ sedda saMe kül hea näggemai. MüZHMW. Mömo paaM Ek Parist  lm ennast Sakslaste kätte ärrMndMV ja söariistade rahho tehtud, sepärrast on Münheni  linna rahwas 21. Januaril üht suurt tänno ja römo pawa pühhitsenud, kõik maead olnud wägga kennaste ehhitud. öhto serranud  kõik lin romo-tulledest. Zubba kõik se paäw olnud arruto rahwas ülitsail likumas ja isstärrams ohto ei oWi keAi - toas istuda tahtnud. KunNingas isst D Vunninhä eW«a Ma ka öhto, kui römotulled pöllsnüh , möda MM sõitnud , kus rahwas neid sure-römo WMüiftga ' ' l - ' NrösfMA. Gl bLHH  Ravdkeede!  on° arrutmnWkooviNad tmW krami ParW likina Vedbäda, WÄ st Äi tutko> kui sea! sedda tarwitakse; mis sekina ka saab, ss M uags tilk wöt WMOa kiwwi AmB siMW M'Srra. 'Wsime M- arwata/ -et leiwü pudus suur on, km -se) mis senna sadetäkse, Mivdagist Me ei lõ. Lillest kirfitakft, et sWÄtse rähwa süddamed ettnäm ja ennäM rahho põle pörawad. 'k" ' Küssimine 1 a wastus. Januark ku M päwal. olnud rigi üllemad ja mtniMd nöupiMawiseks. koos, üks neist olla sedda kstsstMM  Mstels ette pännllb:..ka.s"se ei peaks Mitte tarwitik ollema, pärrast Parist söariiötade  rähho teggemlst, sureck ossa wilitsid koeo lüWada. Helle peale olla minister - präsitent allaylal seisa Ma.s wastust andnud:  ..Kui pätrast Mdani kängmist södda plbdasäd Belgia piri poolt taggast taMänDd, said 3S tuhhat Meest teMstusest lahti lastud, ja muist 'svägge.jäi /elläjate többe ".parrast weel piri peale waW - tenistust piddama. Ka osti mest muid kohtast Mida. Parräst agga, kui Longwü ja Wätranis Giwetist'stulleMad wöerad  söawäed liggiMale tullid, plbdime ka meie wastominneMa, piddid ka mile waed surendlld  sama ja sepärrast kutsustme meie liggi tuhhat' Mest sõa tenistusse llppo alla. Mis militstte lahtilaskmisesse putub, olleme meie wakmis neid ni kohhe, kui Partsis tehtud söäriistade rahho ühheks ülleuldseks tahhukö saab, üks ossa nende wannadufe jarrele nistusest lahti laskmas ja selle tarbeks on ka Zässud juöba wälja antud. Peaks agga rahho hoidmise parrast uut murret meie kaela langema,  siis ei sa meie mitte aega wiitma, ueste jälle teggema, mis tärwis. Mlitsed sawäd agga siis lahtilastud, kui sbariistade rahM Mstowöetud ja klnnitud on. ' ' Äks ristas kes Parisist tulnud, ütled kõik linna waggüst vllewad; kõige suremak tülli tehha toiduse wäljajaggamine. ' - Rigiwallitsus olla ma wallitsejatele käsko andnud omma made sees järrele kulada , mis nad parrem tahtMad, kas södda wöi rahho ja Mis nad kuulnud, sedda teMMale kirja labb? teadaanda. Wästuse kirjad tulnUVja MW MNUMid  nad tonud? .''Rahwas,' M'lõusta polise kubermangudes, on söast tüddiWd ja ei söwi muud, kui rahho; et källiö rahho jälle tulleks ja Äge pea tulleks. 60