Paawsti kirri. Wanna paawst olla omma käega kardinal Hshenlohele, kedda Saksa keiser ommaks savikuks paawsti jure olli wallitsenud ja kinnitanud, üht kirja kirjutanud, kus sees temmale teada annab, et ta temmaga selle ammeti polest, mitte ühhes meles ei olle. Selle peale tulletab ta temmale temma wannet mele, mis ta siis mandunud, kui ta kardinali kue ennesele sanud, et ta senna minna lubbab, kuhhu paawst omma ammeti parrast tedda lakki ta b ehk kutsub, ja lissab warsi sedda sowimist senna jure, et ta peaks Roma linna taggasi tullema. Kirri on lühhike  ja ühhendlik, agga ka issalik ja süddamelik;  ei polegi walli egga karre; tulletab issalikult weel sedda aega mele, kus ta wanna  paawsti jures ja temma lähhedal olnud. Ms nüüd wanna keiser selle ülle saab ütlema, et paawst temma wallitsemisega rahhul ei olle olnud, same jo hiljem kuulda. Auftriamaalt. Keisre reisist. Seitung  ..Times" könneleb pikkalt ja laialt, et Austria keiser lõuna Ungri maad läbbi reisinud  mis pslitika asjus suurt asja tähhendab ja middagi lota lasseb. ..Meie ei woi mitte kauem ennam kaksipiddi möttelva," ütleb sesamma  seitung eddasi, ..et kokko leppimise protses, otse kui teistes mades ja rikides, ka seal omma hakkatust saab wötma ehk kül takkistawad  asjad meel paljo aega wöttawad ja kokko Leppimist wiwitawad, agga sellegi parrast  on lotus, et kõik parremaks saab minnema  ja üks meel ning rahho, kellest seal kannini  suur pudus olli, senna sawad tullema." Mingo siis aega, mis lähhäb, agga tullemata ei jae ta missist mitte, sest et selle keisre rigil  nüüd üks wäggi ja jõud on, mis tal enne  ei olnud. Kust ta sedda siis nüüd sanud?  Noh, eks ikka Saksama poolt! Aasta! petud södda, mis temmal Saksamaaga olli, on temma tronile üht tublit tuggi teiwast körwa vannud, mis tedda ei lasse ümber kukkuda.  Prantsusemaalt. Wäljarändajate luggo. Prantslaste libbeda kele läbbi on märato hulk rahwast Elsas-Lootringenist walja Ulshirimale läinud, kus Prantsuse tulgutamise Al õige raswaseks lootsid sawad; agga kuida olla assi nüüd koggoniste teine? Tühhi task ja tühhi kõht olla igga päised näppistajad, kes neile nende koddust asja meletulletawad ja nende silmad lahti kissub, et näewad ja tundwad,  mis nad teinud ja kui sure õnnetuse sisse nad sattunud. Se kõige kibbedam nälg pinab neid nenda, et ei tea, mis ommas häddas  peawad ärrateggema. Kõik se, kuida neid seal wasto wöetud ei olle muud olnud, kui külm, kange ning walli, nenda, et ühhest armastusest jutto ei woi olla. Nad õnnetumat  käiwad ühhe jurest teise jure, kül kubberneri,  mawallitseja ja kommissioni jures üks sadab ühhe ja teine teise jure, agga abbi egga armo ei leia nad kellegi jures; lubbatakse  ka ikka abbi anda, agga ku lähhäb ku järrele möda, ja abbi ei hilmu ning nenda peawad hädda pärrast ka omma wimast hilpo seljast ärramüma ja wimaks hallasti sealt Eüropa  male taggusi tullema. Et nende kassi ni waest wisi käib, ja nad seal ni armotumal kombel wasto wöetud ning kange waljusega wallitsetakse, sepärrast on siis ka se wäljarändamise  többi Elsas-Lootringenis koggoniste kaddund; kegi ei mõtle ennam selle peale, sealt wäljaminna. Oh peaks ka meie rahwas sest öppetust wötma, ja ommale male jäema ning ennast ja ommaksid ausaste toitma. Jtaliamaalt. Paawst Pius IX. astus  I. Mai ku paewaga 81 aasta sisse ja hakkas selle paewaga sedda käima; mönned ütlewad tedda kaks aastad wannema ollewad, mis agga kuidagi ei woi töendud sada, sest et neid wanno kirriko ramatuid, ei olle kussagi  leida, kus temma sündimine ülleskirjutud. Se suur tähhelpannemise wäärt päew sanud temma truidest sure römuga terretud ja iggaüks  katsunud sedda wanna, ni wägga mitmel kombel kurwastud pühha issa, römustada ja nenda mödaläinud aead ja asjad unnustuse kaewo mahha matta, mis temma hinge sure murre raskusega mahha röhhunud. Kõik waimolikud  aeakirjad sowiwad wannakesele head õnne ja kallist rahho termist meel 80 aastat ellada ja õlleks siis meie arwates 160 aastat mannaks sada, ja jesuitid löppetawad omma önnesowimist ühhe ähwardamisega nende kohta 186