jad keskmised. Talinna sönumed ütlewad, et minewa aastane põud olla keelanud taliwilja seemet idanemast ja ülestöusmast. Hapsalu ümberkaudo olla põllud wäga waesed ja ei kuuluta muud kui nälga. Ka mõnes Wilna maakonnas olla wilja wäljad talise kange külma  ja lume puuduse pärast, wäga suurt kahju saanud, mis kül kellegi wihm enam ei wöi parandada; rohu kasu on selle wasto nattuke parem. Mohilewist tulnud sönumed, on wähä paremad; taliwilja põllud on head ja need suured wee upputused, mis kõik jõed sääl see aasta teinud, on suurt kasu, iseäranis rohu kaöwule saatnud; kaswab wäga priskeste ja üsna pea sedasamma kirjutakse ka Smolenskist.  Plesku kubermangus, kus taliwilja oras koguniste kadund, hakkatakse pöldusi ümberkündma,  ja suiwiljaga külwama. Peeterburgist. Pavadest. Meie suur Majestät ja ülewäga armuline Keisre Herra waatab iga kewade omad söawäed mis Peeterburgis  ja saal ümberkaudo, järele ja peab seepärast paradet, et näha, mis mehed õppinud ja mis n'ad möistwad. Kuida ..Wal. tead." kõneleb, on 22. Aprilil, suure paradeplatsi peal, suur parade olnud, kus 46 pataljoni jalawäge, 37 eskadroni hobusewäge ja 116 suurttükki mis kommandiritud. Ülem kommandirija olnud  keiserlik kõrgus Suurwürst ja kaardiwägede  ülem kommandir. Saaduse jätk. Nüüd wiimasel aeal on inimesed metsadele otse niisamma kahjulikud,  kui rohutirtsu parwed wilja pölludele ehk rohumaadele, ega mõtle sugugi selle peale, et meite lapsed ja üleüldse tulewane põli rahwast,  ka metsa tarwitab. Kust tulewad need sagedad põualised aead ja nälja aastat, eks kõik sest, et metsad maharaijutakse ja sood ning rabad kuiwaks lastakse; seeläbi kuiwatakse  luht kuiwaks ja siis on põud ja selle peale wilja ikkaldus käes. Nüüd loeme seitungis  „Neue Zeit", et meie riigiwalitsus olla ettewötnud, Preisi metsa säädusest midagit ka oma metsa saaduse sisse üleswötta ja nenda oma säädusele jätku otsa jätkata, et seeläbi oma metsast' kaitsta ja kaswatada. Tõsi on, et toad küttet tarwitawad, aga seks wöib ka turblaid, mis rabast leigatud, pruukida. Üleüldsest wäeteenistusest. Selle poolest on nii ülema kui alama rahwa käes mitmesugused küsimised ja arwamised liitumas,  mis peale siis riigiwslitsus nüüd selle asja selgenduseks alamal seisawat otsust andnud:  Need koolipoisid, kes mitte kroonu gümnasiumi  koolis õppimas ei ole, wöiwad aga ükspäinis üleüldses wäeteenistuses siis kroono gümnasiumi koolipoistega ühe pulga peal seista ja ühesugust kasu maitsta, kui n'ad üht seesugust  tunniskirja wöiwad ettenäidata, et nad oma õppimisega kroonu gümnasiastega ühe wäärilised on. Teiste priwat koolide poisid ei wöi loota ega igatseda, et seda kasu wöiwad  saada, mis gümnasiastitele lubatud, aina üksi aga teenistusse astumise termini' pitkendust,  kui liisk nende peale enne peaks langema, kui õppimisega walmis saanud. Koolmeistrite semenarikool, neile kaswandikudele,  kes keiserliku Moskwa waestelaste koolis  (Findelhauses) saawad kaswatud, arwatakse üleüldse wäeteenistusse astumise juures, kõige koolidest kolmandama kategorie sisse. Raha korjatuS. Hertsegowinas elawa,  suure waesuse ja häda sisse sattunud wamilide  heaks, on Peeterburgi Slawide eestmuretseja  komite künni 11. Uprili kuu pääwani, kuida ..Golos" seda teab kõneleda, ühtekokku 290,494 rubla 79 kop. kokku korjanud. Suurwürstina reisist. Keiserlik kõrgus Suurwürstina Aleksandra Zosepowna  on. kuida „Bsal. tead.- kõneleb, 22. Aprilil, enne lõunat kello 11 aeal wäljamaale reisinud. Suure Majestäti reisist. Ria seitung  on 22. Aprilil Peeterburgist telegrahwi läbi neid sõnumid saanud, et suur Majestät Keisri Herra 27. Aprilil tahta wäljamaale sõita, ja tema saatjad olla würst Gortshakow, kindral Jomini ja Geheimrath Hamburger. Mil suur Majestät Ems'i saab minema, olla 2. Mail. Pleskust. Taliwilja pöllude seisusest  kirjutakse säält: Möödaläinud sügise kasus  rukki oras wäga kenaste ja rõõmustas põllumeest ning lubas see aasta üht wiljarikkast  aastat. Kui aga lumi see kewade kadus ja rukki põllud lume alt wäljatuliwad, siis 156