agga linnad igga wakkamaast 40 leisikat sõnnikut  ärra, mis pöllo wäe wähhenemisele aega möda tõeste mõjub, kui tedda ees nimmetud wisil mitte ei täiendata. Kui agga ristikheina tehhakse ja ükskord sönniko pealt linno wöetakse,  siis ei sa linnad ennam paljo sõnnikut ärrawarrastada, sest et ristikheinad sedda kahju kaunis hästi taggasi maksawad. Mönned ütlewad kül, et linna luud mitte sõnnikuks ei kölbawad, agga se ei olle mitte tössi. Meie maal aetakse need kõik ennamiste hobbuste alla ja se on ikka parrem olnud, kui pöhhüne lauda woi tõpra sõnnik. Ommalt maalt. Riast. Keisri Herra reisist, jutlustab  ..Wallitsuse teadaandja" et suur Majestät 20. Mail kalli terwisega Wini linna jõudnud ja ütleb allamal seisawat telegrammi sanud ollewad: ..Warshawist, i 9. Mail. Suur Majestät  jõudis tänna öhto kello 7, keiserliko kõrgustega  Suurwürst Aujärje pärria ja temma abbikasa ning Suurwürst Wladimiriga kalli terwisega sta. Peale selle, kui sured reisiad lossis söma aega ollid piddanud, sõitsid nemmad  kello 8, 45 minudi aeal eddasi Wini linna pole." ..Winist, 20. Mail. Suur Majestät on kalli terwisega senna jõudnud. Austria keiserina,  ertshertsog ja ertshertsogina on raudtee hoowis sure! wöeral wasto olnud, tedda terretamas  ja wastowotmas. Austria keiser issi sõitnud künni Gänserndorfi wasto." Kirriko wargusest. Mai kuu 22 /23. päewa ösel, on Ria Mardi kirrikust üks willee altari tek ja üks kirju teppih ärrawarrastud.  Warras on kirriko wööruse haknal  rudu sisse lönud, sealt sisse läinud ja asjad  walja tonud. Peale kirrikusse mahha pillatud  tulle tikkude, põlle warga jälgi leida, egga temmast sedda wähhematki arru sada. Warrastud asjad arwatakse ühtekokko 40 rubla wäärt ollewad. Sellesamma päewa pärrast lõunat kello pool nelja aeal, olla seal kirriko ümber mängiwad lapsed üht tundmata meest näinud, lukkus ollewa kirrikus, eddasi taggasi marsiwad, mis nad kohhe kirriko mehhele teatanud.  Kirriko mees põlle ka aega wiitnud, waid ni kohhe senna ruttanud ja kui ukse lahti teinud, leidnud ta mehhe sealt asjo kokko pannemast,  wötnud kinni ja winud politsei peale, kus ta ärratuntud olnud aupürjer Johann Wilhelm Ehrhard Pensen, kes alles Hiljuti wangi töömaeast lahti lastud ta olla tunnistanud  , et temma mödaläinud õsel üllemal nimmetud asjad kirrikuft warraötanud ja hommiko  kauba turru peal 4 putka perrenaese Marie Petersonile 30 koppiku eest ärramünud, ja et se rahha jubba otsas, olla ta wanna tuttawat teed kaudo jälle kirrikusse läinud watama,  mis sealt weel kätte saab. Warrastud asjad on ka Petersoni jurest leitud ja ärrawoetud.  Pensel, kes just omma õppimise polest  mitte allama rahwa sarnane põlle, agga wina jomisega koggoniste raiskus ja tööteggemist  kardab, on jälle lukku tahha pantud. Mõistatuse wäärt sündinud assi. Se olnud 2Z. Mail, õhtu aeal, et üks tundmata  mees, Ztleksanderhöhe peal Shnurbusi trahteris omma rohke rahha raiskamise ja wäljaandmise läbbi politsei teenrite silmad ennese  pole tõmmanud ja et ta omma nimme põlle õölnud, selsammal õhtul kello pool ühheksa  kinni woetud ja linna sadetud; tee peal olla ta agga ennast kawwala! wisil wahhi käest lahti peästnud ning otse punnase DÜna jõkke hüppanud, kust ta agga ni kohhe ellusalt jälle wälja todud. Temma taskust on 957 rubla 99 kopp. rahha leitud. Tundmata mees, kes senna male omma nimme ja seisust ning ka ammetid, mis läbbi ta nisugguse hulga rahha teninud, põlle weel ülles õölnud, jänud kohto kulamise alla. Sellesamma päewa parrast lõunat on üks Sakseni mees, kes Altwega mõisas ammetis, linna tulnud ja kui ta Aujärje pärna pargi jurest möda läinud, olla üks tundmata mees temmale waSto tulnud ja melega temma külge lükkanud ja selsammal silmapilgul temma westi taskust uri wälja tõmmanud ja nikohhe ülle, seal lähhedal ollewa maea aea hüppanud. Taggaotsiad  olnud kohhe kannul tagga ja kust nad tedda leidnud? sealt maea keldrist, kuhhu ta ennast olla peitnud. Keldre wötti juhtunud parrajate ees ollema, sedda olla ta liggi wöt- 189