Sellepärast on ette näha, et ka praegune parlament seda seadust mitte wasta ei saa wõtma, olgu siis, et teda enne mitmes tükis täitsa muudetakse. Nii heaste Saksa kui muu maade ajalehed näitawad, et kui see seadus elusse tõuseb, siis politseide poolt iga üht seltsi ära wõib lahutada, iga laenu- ja tagawara- ehk haigekassat  ära wõib wõtta, ja iga ajaleht ja trükikirja surnuks wõib teha, nagu igaüht trükimaja wõimalik on kinni panna. Seesugust seadust ei wõida ka kõige suurem sozial-demokraatlaste waenlane mitte wasta wõtta. Inglismaa ajaleht „Globe" kirjutab: Selle seaduse järele on iga Saksamaa alama priius täitsa politsei woli alla antud, ning ta arwab, et parlament seda seadust mitte wasta ei saada wõtma. Töine Inglismaa ajaleht „ Daily Telegraph" kirjutab: See seadus annab kõhtudele ühesugust wõimust süüdlaste ja süütalaste üle. Waesel mehel saab nüüd karta olema, et tema waesust temale kurjuseks tehakse. Meie loodame, et Saksamaa neis wõitlemistes, mis temale tulemas on, õnnelikult wõitu saab. Prantsusemaa ajalehed mõistawad uut seadust weel käredama sõnadega  hukka ja nimetawad teda terwe inimese soule häbiseaduseks, kellega Bismark ennast teutanud olla. Nemad ei saa aru, kuidas Saksamaa waimuharimise lippu weel kõrgel tahab kanda, kui ta seesuguse seadusega  kõikide haritud rahwaste aluspõhjad ära püüab lõhkuda. Ja tõeste, nii kaua kui mitte Saksamaa seestpidine poliitika ennast ei muuda, nii kaua ei wõi ta ka loota, et teda töised Eüroopa rahwad suureks wõiwad pidada. Meie ajal ei ole mitte see rahwas kõige auusam, kellel kõige tugewam rusikas on, waid see, kellel kõige mõistlikum wabadus on ja kes seda wabadust oma õnneks ja igapidiseks siginemiseks tarwitada  mõistab, nii et ta selles wabaduses ennast mitte ei lõhu ja ei wigasta, waid ihu ja waimu poolest  ikka tugewamaks ja priskemaks kosutab. Omalt maalt. Wiliandis. Liiwimaa maagümnaasiumis Wiliandis on 14. Augustil jälle õpetamisega alustust tehtud. Koolipoiste arw on seal praegu 175. Wiliandi maakonnast. Meile kirjutatakse Kabalast,  et seal Abja koolmeister J. Jung prosessor Stieda soowimise peale mõned teatawad kohad mana asjade otsimiseks läbi kaewanud on, nimelt mitmed kiwi aherwarred ja muud nendesarnatsed manast seisma jäänud paigad, kus J. Jung nuge, sõrmukseid, naisterahwa  pääehteid ja palju muid asju leidnud, kellest esiotsa selgeste teada ei ole, mis tarwis neid manal ajal õieti tarwitadi. Ka on seal põletud ja põletamata  inimeste luid, nagu ka elajate luid leitud. R. 1. Tartust. Tänawu on töise poole aasta sees Tar rN oo li peal 933 õpilast. Neist õpiwad: kirikõpetajateks 123, adwokaatideks 175, tohtriteks. 326, apteekriteks 71, histooria ja keeletubjateks ja loodusetundjateks 94, ühtekokku 933 studengit. „Sakala" mäljaandja awaliku wastust õpetaja  J. Hurti awaliku kirja peale ära trükkides, mis seks Tartu olime saatnud, ütleb „Eesti Postimees" omas 34. numris: „ Järel nimetatud kirjasaatja (see on: Sakala mäljaandja) oli ise õpetaja Hurti käest ühel hoobil töise sõna sõnalt niisama suguse kirja saanud, kui „Postimehes" 30 seisab, aga oma lohesse  mitte wasta wõtnud," n. n. e. Selle peale peame kostma, et see „Postimehe" ütelus täitsa male on. Meie ei ole õpetaja Hurti käest mingisugust nimetatud  kirja saanud, sest nagu pärast, nii oleksime teda enne omas lehes ära trükkinud. Meie palume „Eesti Postimeest", et ta seda male ütelust omas lehes õiendaks. Tallinnast. Nagu meie jo nimetanud oleme, tuleb Tallinnas „ Ristirahwa pühapäema leht" wälja, kelle laimamiste peale meie oma lehe 26. numris  wastust andsime ja näitasime, mis „Sakala" mäljaandja  usk on. Meie arwasime, et „pühapäema lehe" wäljaandjad ehk ka auusad inimesed oleksiwad, kellel hea tahtmine, aga paljalt lühikene aru on. Kui auusad  inimesed oleksiwad nad meie wastust omas lehes pidanud teada andma ja oleksiwad ennast sellest mustusest  pidanud rõõmustama ehk seda oma lugejate hooleks jätma, kohut mõista, kellel õigus. Aga seesugust  auutundmist „pühapäema lehe" wäljaandjatel ei ole. Nemad ei räägi meie wastusest ühtegi, maid laimawad mana moodu edasi. Omas 34. numris kirjutab jälle „pühapüewa leht": „Sakala lehest oleme meiegi juba kord oma lugejatele rääkinud, kuida seal wiimasel ajal (!) meie kallist ristiusku on teutud ja ja nurjatumaks õpetuseks laidetud", n. n. e. Siis pannakse „Eesti Postimehe" seest Otepää õpetaja J. Hurti kiri terwelt ette, ning lõpetatakse nende sõnadega:  „Aga oma armsa rahwale soowime südamest, et sellegi hea tunnistuse läbi mitme silmad lahti saaksid, et nemad tunneksid neid ära, kes tõsised rahwa armastajad ja sõbrad on, ja hoiaksiwad wale prohwetide  eest." Siin on siis meie seletustest hoolimata uueste häbematul kombel awalikult waletatud, et „ Sakala"  ristiusku olla „teutanud" ja „ nurjatumaks õpetuseks"  laitnud. Seesugune laimamine on nii jõle, et meie sõnu ei leia, teda terwelt tähendada. See tegu ei ole mitte enam kitsa aru süü, waid siin on südame tigedus ja wale waim terwelt walitsemas. Kui „pühapäewa leht" soowib, et rahwas ennast „wale prohwetide" eest hoiaks, siis on ta rahwale ilma tahtmata  head soowinud, muud kui seda oleks ta weel juure pidanud lisama, et need „waled prohwetid" ühtlasi ka „petjad prohwetid" on. „Sakala" aga ei tunne kui ilmalik ajaleht seesuguste prohwetide sügawamaid  saladusi ja oleks rõõmus, kui ta nendega kunagi enam kokku ei puutuks. Meie tänawune hea wiljasaagi lootus läheb ikka enam jä enam tühja. Tegiwad suwel ussid ja warane külm meie põllumeestele pahandust, nii et palju wilja hukka läks, siis on nüüd Augusti ja Septembri kuu wihmad mitmes kohas palju kahju teinud, nimelt orastele, ja nisud, erned ja mõned muud wiljad põldude peal täitsa idanema pannud, nii et jätte suur tükk lootust tühja on läinud. Seda on pealtwaatajal hale meel näha, kelle sekka ennast ka „Sakala" wäljaandja peab arwama, sest et tema enese koha põllud nii heaste ussidest kui külmast täitsa puutumata on jäänud. Tallinnamaalt. Rakwerest tuleb meile üks pitk kiri, selle p?äNrja äll: „Pa arsõna pühast maimust  aetud pääkohtumehe J. P —le tema ilmaasjata  kartuse troostiks." Seda wastust Suure- Jaani pääkohtumehe kirjale, mis see Sakalas awaldanud, meie aga sellepärast terwelt trükki ei taha panna, et ta „Sakalast" ja tema wäljaandjast nii suure kiitusega jutustab, et sellest liig palju meestel südame walu saaks. Paar kohta kirja seest peame aga siiski ülespcmema. Kirjasaatja, üks maa omanik, ütleb J. P-le: „Kui Teie seda ette teate ütelda, et /,Aleksandri kooli" kaswandikudest seesugused mehed wälja tulewad, nagu „Sakala" wäljaandja on, siis teete minule sellega häbi, sest siis olen mina Aleksandri  kooli" asutamiseks wäga mähe ohwerdanud; ning kui ma teaksin, et Teie ettekuulutus tõeks peaks minema, siis tahaksin ma oma jõudu mööda palju rohkem „Aleksandri kooli" kasuks anda." „Mina olen „Sakala" wäljaandja kirjad kõik läbi lugenud ja olen leidnud, et nad kõik selle põhjuse peale oliwad  rajatud: Andke Keisrile, mis Keisri kohus, ja Jumalale, mis Jumala kohus; kõik kahjulikud awaldused  kadugu, kõik kasulikud edenegu; nagu puud wiljast,  nii tuntakse usku tegudest, n. n. e. Need ja sarnatsed põhjused on nii heaste „Sakalal", kui tema wäljaandja muu kirjadel, ning ma arwan, et kui seesugust aga rohkem oleks, meie Eestimaa tõeste pea igapidi enam õitsema läheks. Teie silmad aga, auus pääkohtumees, näikse tolmu täis olewat ja sellepärast on Teie kõne üks naljakas jampsimine." Gustav Hagedahl. Meile on õige palju kirju pääkohtumehe J. P —le wastuseks saadetud, aga meie arwame seda asja liig wäetimaks, et tema pärast nii palju kära tegema hakkaksime. Siiski saame ehk edespidi ühe kirja selle asja kohta trükki panema, mis meile üks auus wennaste koguduse liige Suure-Jaanist kätte on saatnud. Riiast. Riia rahwakoolmeistrite seminaris on 10. Augustil uue kaswandikude üleswõtmine ja katsumine olnud, kuhu ennast 103 noort meest pakkumas  käinud. Neist on 68 Lutheruse, 32 Kreeka õige ja 3 Katoliigi usku, kellest 50 oma katsumise wälja on pidanud. Aga ruumi puuduse pärast on neid paljalt 27 wasta wõetud, nende seas 13 Lutheruse-usulist,  12 Kreeka õige-usulist ja 2 Katoliiklast, ehk rahwauste järele 21 Lätlast, 4 Wenelast ja 2 Leedolast. Eestlasi ei lähe enam selle Riia seminari, et tänawu Eestlastele Tartu linna ise seminar asutati. Peeterburglst. Noorte meeste hulk, keda tänawu Kroonu teenistusse kutsutakse, on nagu „Riigi Teadustaja" kuulutab 218,000 meest. Liiwimaalt läheb 2459 meest, Tallinnamaalt 916, ja Kuuramaalt  1565 meest. Keiserliku Majesteedi käsu peale saab esimese jao tagama ra wägi kroonu teenistusest ära koju lastud. Et kaardi wäed Türgimaalt tagasi on tulnud, oleme juba kuulnud. Igal pool ja igas linnas,  kust need kaardiwäed läbi sõidawad, wõetakse neid suure hõiskamisega wasta, ning söödetakse ja joodetakse  neid nagu suurema pidude peal. Nii nimelt Kurski raudtee jaama peal, Moskwas ja Peeterburgis. Kõige Kõrgemalt oli üks komisjon kroonu maksude muutmiseks elusse kutsutud, kes nüüd ühe Kroonu liigi-maksu seaduse proowiks trükkida on lasknud. Selle seaduse järele peab iga riigi -alam kroonu maksu maksma ja nimelt selle järele, kuidas tema sissetulek on. Sissetuleku järele seatakse kõik maksjad 25 liiki, kes oma tuleku suuruse järele 60 kopikat künni 2000 rubla ja enam Kroonu maksu maksawad. Selle seadusega saab Wenemaa selle tükis jälle kõikidest Eüroopa riikidest ette jõudma. Tulewal korral saame temast pitkemalt rääkima. Omskist sada wersta eemal on maapind Jrtishi  jõe kaldal alla wajunud, nii et peale wersta pitkune ja 30 sülda lai ja 15 sülda sügaw lõhustik järele on jäänud. Ühtlasi on keset jõge maapind tõusnud, nii et jões kaks saart on sünnitanud, kellest üks suurem, töine weiksem on. Läüne-Siberi kindralkubernäri  poolt on üks õpetatud mees seda maapinna wajumist saadetud järele uurima. Soomemaalt. Helsingi linnas on granaati kuulid põlema läinud, keda laeti, ning on selle läbi 7 inimest surma saanud ja 14 inimest raskeste haawatud. Ka Soomemaal olla Juulikuu lõpetusel nii kange külm olnud, et kartohwlitele, põlluwiljale ja ernestele palju kahju on teinud. Wõeralt maalt. Türgimaalt. Kindral-adjutant Todleben on Türgi walitsuse käest nõudnud, et ta sõawäge Rhodoope mägistiku saadaks, kus Türklased jälle uueste mässama  on hakanud. Ksanti maakonnas on mässajad Wene sõawägede waritsejatega kokku puutunud. See p see nuga on, Wene sõawäed ei taha mitte omast äramääratud  piirist üle minna ja tahawad auusaste oma lepingut Türklasega pidada, aga Türklase jau sees kogub  ikka jälle uueste „mässajaid" kokku, kelle wasta wiimaks  Wenelased oma merd ära peawad walama. Kui kaua Wenelased seda Türklaste wale mängu kannatlikult  pealt saamad waatama, on teadmata. Bulgaarialased Rumiilia maal on igast maa-jaust saadikud ühtekokku 348 meest kindral würsti Dondukow-Korssakowi juure saatnud, kus nad kirjadega tunnistawad, et nad Berliini kongressi otsustega  rahul ei ole, kes neid Bulgaaria riigist lahutada  tahab. Nad on omad kirjad selle pakmega würsti kätte annud, et see neid Wene Keisri Herra kätte edasi toimetaks. Türgiriigi sõaminister on ühe aruandmise kirja wälja annud, kelle järele Türgi sõawägi praegu 410,000 me<fft tugew on. Seie juure tuleb  meel 67,000 sõawangi arwata, keda Türklane pea Wenemaalt loodab tagasi saawat. Ka kautatud suuretükkide  ja hobuste asemele olla jälle uued asemele ostetud ja teha lastud. Kreekamaalt. Ateenest tulewad sõnumed, Kreeka rahwas olla nii kanges wihas Türklaste wasta põlemas  ja liikumas, et iga päewaga sõa-alustust oodetakse.  Igal pool awaldab rahwas oma sõa-himu. Kreeka riigi walitsus näeb ära, et Türklane heaga mitte ei saa leppima ega järele andma, ning sellepärast  teeb ta Itaaliaga kaupa, et kui sõda lahti läheb,  Itaalia laewawägi Kreeklastele appi tuleks. Saksamaalt. Saksamaal on 14. (26.) Augustil kaunis tugew maawärisemine olnud, nii et mitmed korstnad sisse on langenud, seinade pealt lubi maha kukkunud, kiriku kellad lööma hakanud ja muud kõla ja kära sündinud. Saksamaa keiser on praegu Gasteinis terwise wett pruukimas, kuhu ta 24. (12.) Augustil jõudis ja kus teda würst Bismark ja töised suured Saksamaa mõisnikud wasta wõtsiwad. Sellsamal päewal on, nagu jo enne kuulutasime, Niiderlandi prints Heinrich ja Preisi printses Marie Potsdamis abielusse laulatatud. RootWaM. Stokholmi linnas alustas 21. Augustil suur kongress, kus kõigest maailmast saadikud koos on, kes wangihoonete ja wangishoidmise