418 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 14. Detsembril 1871. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Trükkia F. W. Borm Tammiste mõisa tarwitakse kõige talwe peale puraiuj aid ja weddajaid  ja antakse 60 koppikad sülla raiumisest ja 1 rubla Sindi wabriko weddamise eest; kes üht ehk teist tööd omma holeks wötta tahhab, tulgo marsi mõisa wallitsusega kaupa teggema. Tammiste mõisas, 10. Detsembril IV7I. Z Hainastesse tarwitakse pu-sagijaid ja antakse sülla sagimise eest 50 koppikad;  nendasammoti on senna ka hobbuse mehhi tarwis, puid wäljaweddama, ja antakse hinda, kuida tee pitkem ehk lühhem. W. L. Sternberg. i Kes amme tenistusfe tahhab heita, tulgo õigepea köstre.Lorenz soni käest kulama, kus tarwis on. Mönne päewa eest ärrasurnud Marri  Poilil on lühhikene aeg enne temma surma, peale mu asjade, ka kaks rahha wekselt, üks kahhe saea rubla peale W. L. Sternbergi ja teine wie saea rubla peale F. A. Kontse käest, ärrawarrastud, mis ülle ta weel omma ello aeal politsei kohtule teadust andnud. Kui nüüd need wekslid, künni 15. lanuari ku päewani 1872, mitte kegi õiguslik innimene W. L. Siernbergi kuntoris Pernus ette ei olle näidanud, samad needsammad omma wäelikust ollemisest mahha lükkatud  ja rahha pärriatele wälja maksetud. 2 teadaWdmne.^W Neljapaewal, 30. Detsembril 5871, enne löunat kello iv, sawad saksa kirriko jures, udes turni maeas, mitmesuggused wägga head ja kanged likörid, napsid, rummi, konjakid, arrakid, balsamid, poe riolid, kindlad poolwadid, hanid ja muid asjo, rohkema hinna pakkujale,  kohhe maksetawa rahha eest ärramüdud. - Inglise walget plekki, ukse- ja tabba- lukkusid, hööwle raudi, wilisi iggas suruses, nendasammoti ka kõik suggu pu- ja palgi-sagimise sae lehta inglise  wallatud terrasest, hobbuste päitsite ahhelaid, hobbuste harjast ja strieglid ja kõik suggu tööriisto,  on oddawalt sada Pernus Heinrich Pulsi materiali kauba maeas. i Tali wabrikus on rohkeste wälja' wallitseda ja sada: tule kindlad ahjo uksed, kögi pliidid, ruustangid, ühhe ja kahhe hobbuse  wankre aksid ja adrad, nendasammoti ka kuseja  männa laudi, kasse plankist mitmet seltst ja nimmelt üks jaggo wälja prakkitud laudi, wägga oddawalt. s Seläbbi kõigile teadawaks, et minna omma kauba podi Samwi ulitsasse Brossi masasss °N 43, jälle ollen allustanud, ja on seal rohkeste sada ja wälja wallitseda: igga suggo tsilindrid ja pleklist ahjusid ja ka wallätud neljakandilesi kui ümmargusi ahjust keetmise tarbeks, kõige tarwiliste  Lorrude-, nurga raudade, shiberite, krishka, puhhastamise ja prae ahjo uksedega 2c. 2c. ka pannist,  kasserolisi, kohwimassinaid, lampisi ja mitmesuggusid.uiuid  plekkist ja wassest asjo, mis ma kõik oddamalt müün. Ka wöttan minna wasto kõik suggu tellimesi ja minno ammetis ettetullemaid parrandamesi. Tallinnas, plekkiseppameister A. Erust» 2 Kõik suW luMkid ostab Willandis pissukese turro äres Sieberti maeas, hea hinna eest .J. Gerngreif. 2 Rede, 28. Januaril 1872 enne lõunat, samad Killingi ja Pätti krono metsast umbes EOGG kuse- ja männa puud ehhitufe pnöeks Täitama kõrtsi jures, mis sure Ria post-maantee äres, kas ükstko lankidest, woi ühhes koos, rohkema hinna pakkujale ürramüdud. Raiumise löppetuse termin on 1. Aprillil 1873. Üllesantud puud woiwad parwedega Perno widud sada. Langid wöiwad igga päew Pätti ja Killingi krono metsawahhe  liggi ollemises, kellele krono metsawallitsuse  polest käsk kätte antud, läbbi madatud sada. Pude paksuse ja pikkuse pärrast annab metsa herra von Bochmann Laiksare metsa herra maeas lähhemat teadust. W. Krüger, kirrikopodrätshik. 2 Mödaläinud laupüewal on üks linna mees omma  rahha Z.7G rubla Spechti poest allewile minnes ärrakautanud Igga ausat leidjat pallutakse sedda rahha ma köstre Lorenzsoni jure wia, kus Lemmale Tv rubla waewa palka antakse. s Eila näddala eest, se on 14/15 Det- WWijM sembril ösel, on Kiska mõisas, mis Sarema maantee äres, mõisa rentnikul üks seitsme aastane uiust ruun hobbune tallist är° rawarrastud. Märgid on: selja roo setelka assemel, kaks weikest walget lappi, lühhikese ja laia peaga, taggumised kabjad püstid ja pikkad ja hoiawad ühhele pole külge. Suruse polest on se hobbune keskmine tallo hobbune. Temmaga ühhes  on ärrawarrastud: kahhed leid, kahhed nahk rangid; ühhed leid tolli laiuse ümmarguste mask kilbidega, kellel rihmad läbbi käiwad; kolmed waljad,  kolm setelkat, raud asadega; üks hal millane tek, kellel kolmes külges kojutud punnased äred ja üks rautud reggi, kasse jallastega, mis järso tõusuga.  Kes sedda hodbust üksi ehk kõige nende asjadega  kätte toob, ehk neist selget teadust teab anda,  saab 10 rubla waewa palka. 1