wallitsejatele teada anda, et selle seaduse 19 punkti peale, mis 25. Junil wälja antud,  üllemal nimmetud krono tenistusest lahti lastud krono mehhed, kellel seläbbi, et nad koggokonna hinge kirjas, neil ka koggokonna liikmete õigus on, kõik kohhust, mis teised koggokonna hinged ja tallopoead täitwad, ka peawad täitma; agga mitte tõde jure ei woi sunnitud sada ja et nemmad pegle selle, weel sellesamma seaduse 7. punkti järrele pearahha ja ma-maksudest lahti on, agga ei tohhi mitte teistest j koggokonna maksudest ja kohhustest lahti jäeda, sest et need maksud koggokonna ja ka nende krono meeste kassuks prugitud sawad, kes seal koggokondas ellawad ja selle õigust prugiwad. (Kubbermango seitung «M W 7.) Kolera többi peab sedda kord Ria linnast wälja kollinud ollema ja rahwas wähhema  kartusega omma asjo tallitama ja otse seddasamma kuleme ka iggalt poolt, kus sedda többe likumas olli, et ta omma tööd se aasta olla löppetanud. Sedda teame kül kõik, et meie ükskord surreme; agga siiski ei tahha kegi kolera többesse heamelega surra ja ommetige  on ta se aasta jälle kaunis rohkeste innimest maggama pannud, agga ennamiste allama suggo rahwa seast. TMrtmst» Lumme saddo. Tarto uus saksa seitung, könneleb: Peale selle, et kõik puud ja wössad alles omma suise ehtes halja lehtedega kronitud, muud kui jallakad ollid ennesele süggisise ehte ümber pannud, läkkitab jubba talli omma hallastamata käskjalga meie jure. 19. Septembril saddas, weikese wahhe piddamise järrele, kõik se päew pakso ja laia lund mahha, nenda, et aead puud ja kaktused  pakse lummega kaetud ollid, mis osjast weel teise hommikuni paigal seisis ja kellele 29 Septembrit räitsakas, se on: lummi ja wihm seggamine otsa peale teggi ja mis sedda warrast talwec jälle kautas. Se olli meie jures  üks wägga arruldane ja wöeras assi, kui näggime kõik paksus lehtes pu oksad ja wössad omma raske lumme koorma al köwweras  seiswad ja ärra päesmise järrel otawad. Peale selle, kui meil mõnda öö külma olli, näggime 21. Septembril omma kahhekordse hakkende peal essimesed külmetand jeä rosid. Ahjud peawad jubba holega köetud sama, muido ei woi ennam ellada ja sellega pu kaupmeeste  kauplemine õitsema hakkanud. Peterburgist. Ue wask-rahha walla  mi sest teab wenne seitung ..Golos" könneleda,  et rigi wallitsuse! nõu olla tullewa 1872 aastal, Jekaterinenburgi rahhawallamise howis  wask-rahha wallada, ja ni sured, et ühhest  pudast wassest 50 rubla wälja tulleb. Et' se summa, mis wallada tahhetakse, wälja tulleb, olla seks 35 tuhhat puda waske tarwis;  30 tuhhat puda tahhetakse uest wassest wallada ja 5 tuhhat puda wanna wask rahhadest. Ue rahhade teggemisest. Peterburgis  tahhetakse tullewal aastal allamal seisawaid rahhasid walmis tagguda: 1) kuld rahhasid: poolimperjalisi miljoni rubla ja 300 tuhhat tukkatid, mis 900 tuhhat rubla lpäarr, ja 2) höbbe rahhasid: 700 tuhhat rubl. pankrahhasid ja penikest höbbe rahha 27. Mail 1868 kõige kõrgemalt kinnitub reihsradi heaks arwamise põhjuse peale, kuus miljoni rubla. Nende wimaste teggemise tarbeks  on 3295 puda 35 naela 90 solotniko höbbedad tarwis, mis kolm miljoni rubla waärt on. - Judide arro, kes Peterburgi linnas ellad, on 1868 aastal ühte kokko 2612 hinge, se on 1494"meeste- ja 1118 naesterahwast olnud. Sest savik on nende arro agga wägga sigginud, ommesige mitte teada, kui paljo neid selle kolme aasta sees jure tulnud. Ülle sure ja müratuma Peterburgi linna olla neid ni, kuida siin allamal tahhame näidata, walja külwatud. Neist ellad Spaskaja linna jaus 635, Moskwa linna jaus 423, Kasani linna jaus 324, Liteinaja linna jaus 229, Wiburgi linna jaus 295, Narwa linna jaus 166, Roshdestwenski linna jaus 146, Wassili- Ostrowis 139, Kolomnas 121, Admiralitati linna jaus 88, Peterburgi linna jaus 89 ja Aleksandre Newski linna jaus 56 hinge. Sest näeme siis, et judid armastawad fesuggustes linna jaggudes ellada, kuhhu mitte päike iggal  aeal silmi ei paista ja kus rohkem rojust ja kaösimata ello leida; nago jubba nende 335