?e'M hoietaksch kui emma-tedda hoidnud, siiski srmastab kü omma emma rohkem, kui sedda wöerast; okse nenda on ka selle rahwa luggu. Saksa rigiwallitsus on neid kül ellas te hoidnud, Ma nende wasto mingisuggust waljust näidanud  , siiski ollid neude silmad ikka Prantsuse  maa pole, nago Jsraeli rahwal Babeli wangi pölwes, Zerusalemma linna pole pöördud.  Tännini -sai se rahwas, ilma issiärraliko  ehk täieliko Saksa rigi seaduseta wallitfttud,  Nenda et neid selkombel nago militadi, Saksa rigi pole hoida. Nüüd on neile agga täielik Saksa pürjeri õigus kätte antud ja täielikult  Saksa rigi seaduse alla pantud, seal tewad nüüd ka mönned, issiärranis need, kelle soontes ikka weel Prantsuse werri ligub, sured silmad Ning olla öölnud: häddast alles kolm Mstad, kui senna sanud ja nüüd jubba saksa rangid kaelas; paljo ei tahha sest weel õige adru sada, egga sedda ka pr aeg o weel mitte toeks piddada, et nad nüüd tõeste Sakslased olla, kes saksa pilli järrele peawad tantsima ja saksa laulo laulma; neil näitab se ennam unnenäggo, kui tõeste sündinud luggu ollewad. Mis näggo ja mis modi, woi mis ridest nende uus kleit, mis neile nüüd antud, ei tahha neil mitte oige tullus ja ommalik ning wasto wötmise  wäärt olla, fepärrast on siis ühhel sedda ja teisel teist selle wasto öölda. Saksa rigi poolt arwa takse jälle, et se kassv, mis neile Saksa rigi poolt ossaks lubbatud, kaugelt sedda wäärt on, et omma wanna riki olleksid woinud unnustada ja ühhe paljo surema armastusega omma ue rigi pole hoida, kuida luggu selle polest tännini olnud. Noh, mis tännini weel põlle olnud, woib nüüd pea tulla. Prantfufemaalt. Rahha pudus, on Prantslastel sedda korda kaunis suur ja sellega nemmad ka omMas töödes ja tegemistes  pärris kammitses. Oh, et noddi pudus ni suur, muido wöiksid, kes teab, mis kõik atra tehha ja tallitada. Nemmad mehhikesed Mhhaksid heamelega omma kindlusi ueste ül!es  ehhitads ja neid paigata, mis wigga santtd,  ning omma söawäggesid ühhe tuggewa põhja ehk wundaMendi peale allnstada, agga se kõik maksab rahhä ja mitte waid LZW Miljoni pranki. Nüüd on se küssi- mitte nende kele peal: Kuida sedda cahha sada jn selle peale on raske wastata» Ühhed andwad  nöu laenata ja rigi wölga suremaks tehha ; selle wasto seisab kassaminisker kätte ja jalgega  , sest rigi wölg olla jub va suur küllalt. Peab söameeste seädimine ja nende uus allustus,  omma kullu peale tehtud sama, siis wöttab  se kõige wähhemast kümme aastat aega, sest wimast koppikud ei woi ka mitte selle tarbeks  prukida, waid umbes kümnes jäggo agga woib seks prugitud sada. Nenda on neil nüüd suur murre koorm kaela peal, kust sedda summat  wötta, mis neil häddast tarwis? Za seal saab wist iggaüks omma suud piddama, egga neile middagit nöu andma; ei meie ka mitte—  Endine Prantsuse keiserina Euge. nia, peab köwwaste manna Ponapartlaste seadust, ta olla omma mehhe, keiser Napoleoni,  surma päewal 28. Detsembril, selle Msto pallunud, et kegi se! päewal temma jure woeraspeule  ei peaks tullema, sest ta tahta sel päewal omma poeaga üksi olla ja sedda päewa leinamisega ülle ellada. Mitmes Parist ja nendasammoti  ka Biaritsi kirrikutes on leina jummalatenistust  sel päewal petud. Pankrottid on aasta! 1873 kõik Parist linna kokko jooksnud ja neid olla seal kaunis rohkeste. Üks Prantsuse seitung ütleb seal nimmetud aastal 2139 meest pankrotti janud  ollewad ja neist olla wimase pole aasta peale 1357 tulnud, kes omma wõlgasi ennam potte maksa jõudnud. Nende seas ei olle jälle mitte wähhem kui 459 kohwi maeaperremest ja 195 trakteri perremeest, kes pankrotti janud. Peale kue saea kauba maea on omma wölla uskujatega  leppitust teinud, se on kaupa teinud, kui mitto protsenti nad omma wölla uskujale rubla asseme! maksawad. Mis assi neid ni waeseks teinud peawad issi parrem teadma, kui meie. Penangist. Soa platsist, kirjutakse 25. Detsembril: Hollandi soamehhed on Kratoni  linnale ni lähhedale liggimale röhhunud, et parrajate las ka ullatawad. Pühhapäewal, 23. Detsembril olla nad hakkanud ka temma peale lasknud, egga tahha enne järrel jätta, künni Atshini sultan ennast on allandanud ja allaheitnud. Kuida sealt kirjutakse, on ko- 24