ja nende waskaseks jada, ja tähhendas se! korral  Halle kohhut, kes selle ülle otsust piddi andma» Aastal 1866 teggi ta Münhenis jälle seddasamma; selle peale kirjutas Huber aastal 1867 Heidelbergi kohtule ja nõudis otsust; se ei wötnud agga sedda kaebtust wasto. Minnewa aasta Detsembri kuul kirjutas Huber paatri ennesele, et ta üht kohhut piddi nimmetama,  kes nende ramatud piddi läbbi katsuma  ja heaks kiitma, mis peale agga pater tünnini  ennam põlle wastanud. Selle peale olla Huber nüüd jälle awwalikult seitungide läbbi paatre hõlma kinni hakkanud ja tedda kaunis tubliste rapputanud, kas paater sellega saab leppima, sedda ei tahha meie mitte uskuda. HiSpaniamaalt. Sealt ei olle meil head kulutada; kui ka wahhest mässamise tormid ja marrud pissut waiksemaks jäwad, jsiis ei kesta se kuigi kaua, wäid pea on uus torm jälle lahti, ja werre ojad maas ; kuida se hiljoti  olnud, mis nekrubi lksotamiM tulnud.  Surema ja wähhema linnades olla mässajate salgad kokko langenud ja linna maeade ees karra teinud ning ramatud ja pabberid  ärrapölletanud. Oh teie meletumad, mis peab se owmetige aitama l Sa badelis olla mässajad pea ö läbbi mässanud, künni hommiko  söamehhed senna jõudnud ja neid laiale pillanud. Malagas, Sewillas, Walentsias ja muial, on söamehhed mässajaid waggusi hoidnud;  ka Bartselonas ei olle mässajad söameeste  parrast middagi pahha tehha sanud, sest seal olnud söamehhed lgga suggu sMmstadega  neil rinno wasto; agga sellegi pärrast ei pudunud sea! wapraist mässamise katsujaist kes kantsisid ehhitada katsunud ja kõik puud alleedest mahha raiunud. Telegrahwid olnud rikkutud, et nad nendega middagi põlle tehha woinud ja ehk mässamise tulli Bartselonas suur Mud, Mlle soawäggede Wem suurt söawägge  senna saatnud, waid selle peale lootnud  , et Walentsiast mehhed piddand senna tullema. Kõik se makond pandud nüüd söaseaduse  alla. Seal olla mönni mees omma werre sisse mahhalangenud ja paljo ka raskeste  hawatud sanud. Kui jubba naesed platsis on, mis siis seal ennam head! Gratsia linnas janud wöit mässajate kätte, ja sellesamma päwa öhto olnud Sautsis jälle werre pulmad, kus kül wöit sõameeste kätte janud/sgga ka mõnned  hawatud mehhed kasas taggasi wia olnud; mässajate pool olnud kahjo nattuke surem: mitto janud lahhingi platsi peale surnud mahha,  hawatute hulk olnud kaunis suur ja umbes kakskümmend sattunud wangi; teised pöggenenud  jälle mäggede peale. Meil näitawad nende sönnumed wägga tuhmid ja nago kahtlased  ollewad ja se tunnistaks, et assi polegi sedda põlle, mis sealt üllesantud; nago seisaks tödde ühhe katte alla maetud, et kõik ei pea teadma, kuida nende luggo tõeste on. Sedda päwa olleme kül kõik näinud, mil nende asjad pahhaks ja raisko läksid, agga kas meie sedda päwa ka peaksime nähha sama, mil kõik jälle heaks saab minnema, sedda meie ei tea; ni kaugele, kui meie silm üllatab watama, ei õlle selle otsa weel nähha; olgo siis, et mönnel terrawamad silmad on, mis kaugemale ullatawad  watama. Ei tea kui paljo siiski waggusi jäwad, kui ükskord jälle kunninga sawad. Mönned wäljama seitungid teadwad könneleda,  et neil praego jälle üks aujärje kohhalik kandidat olla, kedda omma aujärje peale wallitseda  tahtwad. Se õnnelik peab Sakfen-Koburg  ja Gotha prints August ollema. Ta olla 25 aastat wanna ja Brasilia keisrewäjmees  ning sellepärrast olla tal ka surem õigus selle aujärje peale, sest et katoligi usko ja et ommast käest aujärje pärria, egga põlle karta, et pärrast jälle üht wöerast peawad wallitsema. Teiseks olla se Hispaanlastel wägga mokka ja nokka pärrast, et ta ühhe wägga rikka würsti suggust on, mis Hispania rahha puduse pärrast  neile wägga passib. Montpensieri hertsog olla sepärrast, et Bourboni  pxints Hindrikut duelli peal olli surmanud,  ühhe ku peale wangi pandud, peab pärrast  Madridist wäljaminnema ja 30 tuhhat pranki kahjo tassumiseks maksma. 127 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 11. Aprillil 1870. Teadaandmised. Perno rae-kohto läbbi kutsutakse kõiki neid, kellel ärrasurnud kaupmehhe Kristian Kämmeri  käest middagi õigusega peaks samist ollema, ilma nende arwamata, kelle möllad ingosiritud.