sandal käepärrast peab ollema, ning sedda kõik koddu teinud ollema, nago ei õlleks tal mu kellegi eest hoolt kanda, kui agga perrele kõik walmis katte tehha. Waatge, se on jälle pörase ja tore mele tahtmine. Seal pudud waimo harrimine ja sedda annab jälle l. Egga wanna karru kül kegi tantsima jõua oppetada. 4) pärrib perre kerget tööd ja se ei käi essimese tahtmisega, se on sure palgaga ühte. Ükski tubli perremees ei nõua omma perre käest ülle jõu tööd, sest kui ta sedda teeb, siis rikkub ta omma töö jõudu ja teeb ennesele sellega kahju. Agga ta peab asja sündmusel jõulist tööd nõudma. Kui nüüd perre siisgi lia töö ülle kaebab, siis ei tunne ta omma wölga ja kohhut perremehhe wasto, ja selle tundmise pudus on tähtjas toore ja Harrimata  süddame märk. Nisuggune Lnnimene ei mõtle ilmasgi mu peale, kui mis temma omma  lihhale melepärvast on ja jättab omma ammetit täitmata. Manitseja perremehhele lobib ta tüssedaid sönno wasto ja teeb selle ello happukö ja läilaks. Tahhab agga perremees  ommast ellust rsmu tunda, siis peab ka teniate waim harritud sama ja se tundmine ärratud: „ma ollen sedda wölgo omma ammeti parrast, ms kohhus on nurrisemata omma tööd tehha Jummala pärrast! Jah harritud innimene on täis innimene. Ommalt maalt. Niast. Raske rahhe saddu. Sealt kirjutakse 15. Mail: ..Eila parrast lõunat na umbes kello nelja ees läks üks raske mürristamine  ülle meie linna, mis meile wägga rasket  rahhet tõi. Pilwed käisid wägga maddalast ja tullid na keskhommiko poolt sure ruttuga ülles, kus mönned erne ja pähkle surused rahhe terrad mahha saddasid; korraga lõi tuul ümber  põhja lovesse ja siis saddas selget jeä tükka, iggat modi wormitud, kellest mönned öhhukesed 3V4 tolli pikkused ja peale selle, kui jubba hea tük wähhemaks ollid sullanud, weel 4ja lodi rasked ollid. Ria-Dünaburgi  raudtee äres tahtwad mönned jeä Lükkisi  leidnud olla, mis liggi nael rasked olnud. Otse kui mitmesugguses suruses nad mahha saddasid, otse nendasamma ollid nad ka iggat modi, üsna selged jea tükkiv, selge kui kristalklaas.  Kahjo, mis se rahhe, nihästi linnas kui maal, kust ta läbbi läks, teinud on, same alles parrast teada; agga issiennessst mõista, ei woi se kahjo weike olla. Hakna rutust on ta hea kord arrapurrustanud, kõige rohkem peab neid Mõskma allewis purruötud ollema;  ühhes pissukeses maeas ollen issi 26 ärrapurrustud  ruto luggenud." Teiselt poolt olleme kuulnud, et allewil mitme maeade kattused olla ärrapurrustud ja rahhe kattuse kiwwid purruks lönud. Ria-Dünaburgi  raudtee howi klaas kattusel, kus werend tolli paksused klasid peal, on umbes 566 ruto ärrapurrustud; olgo räkimata triibhonetes, seal on neid tuhhandete kaupa purruks lodud. Kärneri Göggingeri jures olla üksi 58 tuhhat ruto purruks lodud. Kaupmehhed on ka imme  ussinad teiste kahjust kasso nõudmas. Et rahhe ni paljo kattuse kiwwa purruks lönud, tõstnud nad ka kohhe kattuse kiwwide hinna suremaks. Enne maksnud tuhhat kiwwi 57 künni 18, rubla, nüüd korraga nöudwad tuhhande  kiwwi eest 35 künni 56 rubla. Tehko nüüd waene innimene weel omma maeale kattuse  peale?! Raske rahhe rikkunud ka telegrahwi  ärra, mis enne parrandud peab sama, kui jälle sönnumid kuhhugi wöiwad sata. Ka kaugemalt tullewad sönnumid, kust rahhe läbbi läinud. 45 wersta Riast, ütlewad tallo innimesed,  pole russika surust jeä tükka leidnud ollewad. Lodame eddespiddi selgemaid sönnumid  selle polest anda wöiwad. Otse selsammal aeal, kui Rigas, on sedda rasket rahhe saddo ka maal siin ja seal olnud ja issiärranis kirjutakse Segewoldest, et seal ümberkaudo hirmus marro ja torm mässanud, mis maeadele ja issiärranis maea kattustele suurt pahha teinud, kas neid ärralöhkunud, ehk ka koggoniste mahha kiskunud, innimesi j alla pealt mahha wissanud, wigga teinud ja ka mõnda surmanud. Mis se hirmus marro seal kõik teinud, on wägga kurb ja pöllastamise  wäärt. Kuida üllemal olleme könnelenud, on Ria linna rahwal 56. Mail wägga raske rahhe saddu olnud, kelle sarnast ka need kõige wan- 183