Berlinist teada antakse, sedda ammetit käest ärraandnud, se on: ta olla ennast lahti öolnud;  wallitsewad liikmed kutsutud ni kohhe kokko, et temma aösemele uut präsitenti peawad  wallitsema; agga kes sai wallitsetud? jälle Simson. Mis ta issi sellepeale öölnud, kas wastowötnud woi mitte, se on weel teadmata, sest ei seisa seal sönnumites ei musta egga walget. Simson, kes jubba aastast ZB4B parlamenti präsitent olnud ja ühhe issiärraliko waimoga mees olla, kelle sarnast ülle kõige Saksama leida ei pea ollema, seisab rahwa jures wägga sure au sees, sest parlamenti präsitenti ammet ei olle tõeste lapse mängo assi, peab mees ollema, kes sedda jõuab wälja piddada. Ühhes sesugguses ammetis tullewad wägga sured sönnadlemised ja melepahhandused  ette ja just selle parrast on ka Simson ennast sest ammetist lahti wötnud, et seal parlamenti liikmete seas ka mönned olnud, kes präsitentist üllemad tahtnud olla, egga sedda ei olle kuulda wötnud, kui präsitent neid rahhule  sundinud; ni pikka melega, kui Simson ka olnud, ei olle ta ommetige sedda jõudnud ärrakannatada, waid wötnud ennast lahti. Küllad same tullewa kord näggema, kas wöttab  sedda ammetid weel taggasi woi mitte. Berlinist. Ussu wahhetus. Wimasel aeal on wäljama seitungid sest paljo ja pikkad juttud teinud, et endise Hannoweri kunninga proua katoligi usko olla heitnud. Selle wasto hakkasid wimaks Hannoweri seitungid sure wäggewusega wasto raiuma ja ütlesid kõik tühja jutto ja pärris laemduse ollewad. Nüüd kõige wimaks tulleb Roma jesuitide seitung ja teeb selle tüllile otsa peale ning ütleb, et üllemal nimmetud kunningana tõeste kotoligi usko olla läinud. Assi on arrosamata, põlle ka meie assi, selle ülle pikkemat jutto tehha; eks iggaüks tea issi, mis ta teeb. Jesuitide kassi hakkab mönnes paikas wägga pahhaste käima ja nüüd esmalt, ülle sure mailma merre, seal ei pea neid koggoniste  ennam sallitama, nago sellega hiljoti luggo Amerikas, öhto India maal, wabbatrikis Guatemalas olnud. Sealt on hiljoti 80 nende paatert saea mehhe soldatitega San Jose randa sadetud ja ni köwwa käsk kätte antud, et nad ial ennam ei pea julgema taggasi tulla, agga sealt minna wöiwad, kuhhu issi tahtrvad; tee on neil iggale pole lahti, agga mitte taggasi  tulla. Nende järrel käiad ehk jüngrid issiärranis naesterahwas on neile ni rohkeste rahha kinkinud, et nemmad sure warraga  mis miljoni de kaupa olnud, wälja läinud.  Nad olla seal naburi, San Salwadori rigiwallitsuse käest lubba küssinud, kas nad seal üht priikohta wöiksid sada, kuhhu assutada;  sanud agga wastuseks, et neid seal mitte tarwis ei olle; lotus otsas, wadako ümber, kus ellokortert sawad. Prantfufemaalt. Ponaparte pole hoidjad hakkawad siit ja sealt, kus nad tännini warjo paikades marjul ollid, aega möda wälja puggema, kus ühhel sedda ja teisel teist laulo laulda. Paljo neist pöllastawad, et manna Napoleon ennam aujärje peal ei istu ja wallitsuse ohjad temma käes ei seisa. Nüüd hiljuti olla nad üht palme kirja rigi wallitsuse  kätte läkkitanud, kus nenda on luggeda: Aulik präsitent! Aulikud rahwa wannemad! Selle kirja alla kirjutud pürjerid, wabrikandid kaupmehhed, kes ni mitmesugguse politika pärralt  ja rigiwallitsust auustawad, sowiwad, et nüüd selle sure õnnetuse järrele, mis Prantsuse  riik on piddand kandma, sedda häddast tunnewad tarwis ollewad, et ulitsate peal jälle rahho ja wärktubbades surem julgus õlleks ning kauplemine industri ja kõik tööd rigiwallitsuse  kaitsmise al ni kaugele saaksid, et sedda kahjo jälle, mis se ärraräkimata õnnetus  teinud, wöiks ärratenitud ja kõik wärktoad,  wabrikud ja kauplemised omma endise korra ja järje peale sada; olgo nimmetud, et rigiwallitsus ni rutto, kui ial wöimalik, Prantsuse maal ja Prantsuse rikis üht kindlat  ja ärralaggunemata rigiwallitsust seädwad, olgo se siis wabbat- woi keisre- rigi wallitsus.  Wallitsemise tähhed samad siis sedda pürjerit kes präsitentiks ehk sedda würsti nimmetama,  kes keisrekö peab sama. Need kes sedda kirja alla kirjutanud, tahtwad ni hästi manna präsitentile kui rahwa koggule öölda: kõik rigi allamad wallitsewad ommale wallitsejat  ja lodawad; et kui seddelite läbbi wallitsetud  saab, nemmad siis wägga hästi teadwad, 391