öseks metsa jäma. Sealt olla huttdid neid leidnud ja nende näljaste metsa lomade hamtnaste  al on need waesed walluga hinge heitnud.  Umbes tuhhat sammo nende emma ellokortrist,  olnud laste riete narrud, ärranärritud kõndide korwas maas, mis emma issi, kes neid olli otsima läinud, leidnud, ja ni kohhe ärratundnud, et need temma laste riete tükkid yn. Üks linnane kottike, kus kerjatud kannikad  sees, mis nad omma näljaste öddede ja wendadele koeo wia tahtnud, olnud seal maas,, mis metsa lomad putumata jätnud. Jelisawetgrodist kirjutakse Kiewi seitungi  läbbi, et seal hiljoti ühhes ulitsas, mis sedda mmme kannab : Soppa ulits" üks innimene  ühhe soppa augo seest ulitsa pealt ärraüppunud  leitud. Üks sesuggune arrudlane surm armatakse selle süüks, et sea! linnas ulitsa walgustus ni waene olla, et kellegi! sest ei pea kasso ollema, mis parrast linna wallitsus kül nüüd wastamise alla langeb, kes sest agga mitte ei tahha teada, et rohkem latrid ulitse are panneb. Ulirsate walgustuse ülle, on kül wist mitmes linnas kaebada, ja et walgustus  waene, tulleb saggedaste sest, et köddanikud  issi sedda kullo ei tahha kanda. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Möda läinud Oktobri kuul Ma Jtaliamaal Bologna linna lähhedal kolm Saksama meest kinniwöetud ja mis sü parrast? Neil olnud iggaühhe! odda modi noad kasas. Ussi tulnud Saksama sadiko körwo ja temma wötnud tallitust omma holeks, neid jälle wangist  lahti peästa. Et agga Jtalia ministrid enneste wahhel sassi läksid, sellepärrast ei sanud  assi ka Detsembri kuul selletud. Meeste sü olnud se, et sesugguste mõrtsuka riistadega wöeras rikis käia julgenud. Nad olla kül wabbandanud ja öölnud, et nad põlle sedda teadnud et se keeldud olla; sedda wabbandamist  põlle agga kuulda woetud, waid kui seäduse  ülleastujad kindla wahhi al hoitud. Jtalia seädus ei te wahhet kellegi wahhel, olgo omma  woi wöeras mees, kes temma wasto eksib, peab temma waljust maitsma; agga õmmetige on Jtalia rigiwallitsus, sest et ta Saksamaaga sõbralikult ellab, Saksama sadlko eestpalwe peale mehhed lahti lasknud ja weel pealegi üks ossa kahjo, mis neil sel mangi pölwe aea! olnud, tassunud. Separraft on wägga tarwis, et iggaüks, käigo temma kus tahhes, ikka selle ma kässo waljust peab kartma ja selle eest hoidma,  et kfllegi kask ja seadus ta ölma ei saaks hakkata; liig julgus teeb melepahhandust ja saggedaste suurt kullo. BBieVtWK asjad on, Nenda ülleüldse wötta,  ka nattuke pahhad, ei sünni koggdttiste kita; ühhendus pudub rahwa ja nende wannemate  wahhel. Hiljoti olnud rahwa wannemäte wahhe! suur wäidlemine, kegi potte tahtnud süüdlane  olla, et asjad ni raiskus. Se jäeb ka nende omma murreks, selle eest hoolt kanW et jälle kõik ühhes meles sedda teeks, mis ta kohhus ja kord. AttHrtKMSKI ei olle luggo suggugi parreni,  kellest jubba ka ennegi olleme könnelenud; millal nad parremaks sawad minnema, sedda ei woi praego weel kegi öölda. Hiljuti olla nad uut pürjermeistert wallitsenud, agga Vr. Brauner põlle sedda au-ämmetit wastowötnud.  Et siis selle asjale otsa tehha, olla Hosrath Rieger Riegerhowist, kunninglik kommissar  Praga linna wallitsust omma kätte wötnud. Keiser olla Böhmima wallitsemise seadusest mõnda punkti koggonisse wäljawissanud  ja senna assemele mönne ue jälle sissepannud,  kelle järrele nüüd eddespiddi, kui jälle middagi wallitseda on, peawad teggema. Kui weel terrawam tähhelpanneme, kuida Pragis luggo, siis peame kül ütlema, on pealaest  j alla tallani soppane ja haisew. Seal olla neid, kes keiserliko majestäti teotanud, wals rahhasid teinud ja awwaliko wäggiwalda prukinud. Kuus noort meest olla, kedda polest süüdlased leitud ollewad, kõik olles häddas poisike põlwest wälja astunud - na öölda: pima-habbenikud, kinnipandud. Nende jurest on mõnda pahha ja wastoseädust asja leitud, mis nende peale kaebawad ja neid tuggewami  kinni siddunud. Jubba pari aasta eest olla Pragi linnas igga ulitse nurga peal tagga õssitamise kirjad ülles lodud seisnud, kus agga 54