wad, maha labas jätta ja Brüsselis psetawa söaöigusliku konwerentsi peale oma saadikut oli saatnud; seda kõik oli ta teinud, et kõik Eüropat eksitada, ega seda mitte selle ettewötmisega  pole teinud, et ka edespidi täita, mis sääl mahatehtud ning läbi räägitud. Üht seesugust  söapidamist n'agu Türklane praegu peab, ei wöi Saksa riigiwalitsus mitte kauem enam kannatada, waid tahab nende hirmsa mõrtsuka tööde wastu kõnelema hakkata, ning katsuda, et ta seda oma maal ja oma walitsuse piiris ning söameeste juures peab kautama, mis ka kõikide teiste riikide meele pärast olnud. Loota on, et ka teised Europa suured riigid Berlini kabineti awitama saawad. Keiserlik riigiwalitsus on, kuida seitung „Rngi tead." kõneleb, ametliku kirja põhja peale, et türgi soldatid haawatud ja wangi sattunud wene soldatitega hirmust mõrtsuka tööd teemad, sultanile meele tuletanud, mis ta 22. Augustil 1864 Genseri ühenduse peal lubanud ja ühtlase ka teiste riikide käest küsida.  kas nemad ka sedasamma Konstantinopolis  saamad tegema. Austriamaalt. Söa asjust. Wiini linnast kirjutakse 10. Augustil, politika seitungi  läbi Bukarestist: Wene-Rumäni ühendus  on Rumäni maa kasuks wäga tulusa ja hea tingimistega maha tehtud. Need sönilmed  , et Türklased Küstendshi kindlust sisse piiranud ja omad mehed seda hoidma pannud, ei pea mitte tõsi olema, waid on Wene poolt suurde pattareide läbi, kus määratumad suurtükkid  peal, wäga kindlaks tehtud, ega pole karta, et Türklased seda nii hölbsaste kätte saawad. Kindral Tsimmermann on praegu Dobradshas, kuhu järjelt abiwägesid juure läkkitakse. Wenelased walmistawad enestele RumäniS talikortert, talise söapidamise wastu; n'ad teemad toidu kraami andmise poolest, nendega, kes wiljaga kauplewad, kindlad kontraktid  maha ja walmistawad enestele senna suured magasinid ja aidad, kuhu wilja warandust  wöiwad kokku panna. li. Augustil kirjutakse, et Austriamaa saadikule  Konstantinopolis käsk antud, Saksamaa  saadikuga asja läbiraäkida ja temaga ühendatud wäes sultani riigiwalitsusele kö- waste katte öölda, et see jäletu ja hirmus mõrtsuka töö, türgi poolt, wene haawatud ja wangi sattunud meeste wastu, peab otsa lõppema  ja kuida kuulda on Jtalia riigiwalitsus sedasamma ettewötnud, oma saadiku läbi Konstantinopolis  teha laska. Wiinist. Telegrahwliku d sönumed. Üks sääladne seitung on 16. Augustil Konstantinopolist  järgmesi sõnumid saanud: Shipkast  saadetud teaduskirjade järele, on Suleiman  pasha kahju määratu suur olnud, arwatakse,  et temal köigewähemast 10,660 meest, surnud ja haawatud kokku, tema mägedest on wähenenud. Romast kirjutakse 17. Augustil, et wana paawsti terwis olla wäga waene ja kardetakse,  et enam woodist ei sa ülestöusma; tohtrid  ei julge ta woodi äärest mitte äraminna, waid istuwad tähelpannes sää! paigal. Uuemad sönumed. Peeterburgist, 24. Augustil pärast lõunat.  Lowats on peale 12 tunnise tapluse, meie mägedest jälle ärawöetud; kui suur kahju meite mägedel, meeste poolest olnud, ei ole meel teada; haawatud sai kindral Raskilde- jew. 25. Augustil homiku. Türgi mägede osad 150 künni 200 meest koos  lätsima  d Rustshukist ja Rasgradist Kadikiöi peale, mis ka eneste kätte wöitsiwad ja ka omad mehed  sisse paniwad seda hoidma, saiwad aga pea meie mägedest jälle suure kahjuga wäljaaetud.  Meie meestest oliwad ses tapluses Z 0 meest surnud ja 150 meest haawatud saanud. Peeterburgist, 26. Augustil, õhtu kellu 10. Türklased katsusiwad 25. Augustil, Ze-i lena lähedal Mikrenalowitsi ja Mareni kantt sisi eneste kätte wötta, saiwad aga meite w gedest tagasi löödud. Augustil tu!iw< Türklased kõige rammuga meie mägede peai mis Rustshuki lähedal seisiwad, ja iseära» oliwad Katselewo ja Ablanowo need koA mis nad eneste kätte püüdsiwad saada. Ä Katselewos seisaw mägi, pidi säält künni ritsa tagasi taganema. Türklased katsusj 292