poisi taskus: siin ma ollem" Tullttame siis Lggaühhele mele, et kui tal rahha kasas, olgo ftddg pissut ehk paljo, stis olgo temmal ikka temma kuel woi mestil üks sesuggune marjuline  task, kuhhu marga näppud ni hölbsaste kallale ei sa. Mis sa otsid, sedda sa leiad, on jo manna tuttaw Eestitele sönna ja saggedaste  üsna käppuga katsuda, et se ka tõeks lähhäb, nago se ka pühhapäewa õhtul, 30. Juni! sündinud; agga woi teised sest targemaks  samad, mitte karma wäärt; maid sadan ossitab takka, et töö tehtud ja ka ausaste tehtud  saab. Kes Pernust Ria maanteed kaudo, Ria pole läinud, teab jo kül, kus Rusalema kõrts ehk trahter seisab, on nelli üks pool wersta Pernust. Senna kogguwad ennamiste need, kes seal liggi lähhedal  ellawad, ja emalt tulleb ka neid, kelle keel kibbeda mina järrele nilpab, meel jure. Samad siis pealmised toad mina kihwti läbbi - pallawaks köetud, siis hakkawad esmalt keled ja parrast käed ammetisse. Nenda on ka luggu 30. Junil olnud, kus üks pool surnuks olla peksetud; politsei korristanud tedda maast ärra ja winud piddalisse. Kui siis hobid ka just surma hobid põlle olnud, ommetige on töö hirmus ja kolleto. Se on siis willi, mis mina jomine kaswatanud. Pernomaalt. Leitud surno. Testamaalt  kirjutakse, et merri 22. Junil üht meesterahwa  surnud kehha, mis ennam ehk wähhem  ühhe poisikese pitkune, senna randa wäljawissanud  ja sillakohto lubbaga, Testama surno  aeda, mahha maetud. Selle järrele arwata,  kuida temma wälja näinud, ei olle ta wist mitte se aasta ärrauppunud, sest et ta wagga ärrauhtunud ja näoto olnud. Riete polest ei olnud temmal muud selgas, kui üks toimne särgi narru ja üks willane sal kaela ümber. Jaani pääwa öhto auu tule ront  ust. Seda teab iga üks, nii suur kui maike, noor ja wanna, et iga aasta üks päaw meid teretab ja pealegi üks röomu rikas kallis Jaani pääw, mis meie ristia Joannese sündimise  mälestuseks pühitseme ja selle wasto walmistawad isfiärranis noored ja osast ka wanatz inimesed, mitmes paikas järjeste igas peres, nenda, et Haani öhto kihin ja kahin lahti on. Iga üks paneb tulise kiirusega enast riidesse ja lähäb Jaani päkwa öhto auu tule rõõmust osa wötma. Aga kus paikas ja kuida wiisi wöttawad Jaani tulele minejad sest rõõmust osa? Parako! üsna kõrtsides liha lusti rõõmus: tantsides, priiskades ja wiimaks karwopiddi kakkeldes. Kõrtsidest mõni kümmekond sammo emale, ajab kõrtsi pappake oma kulu ja abiga ühe kaunis pitka ridwa püsti, kelle otsa moni wana lagund ölgega punutud wankre rattas ehk moni wana wee pang, prügiga täidetud, kinni köidetakse ja tuletukkiga põlema südatakse. Selle ümber naerawad ja äelewad inimesed, kes wersta wie ja kue tagant, senna kokko tulnud, seni kui tule lõkke ridwa otsast maha langeb, siis lähwad kõik öisates ja tralli lües kõrtsi tuppa, kus üks otsata tantsimine, priisklemine,  prassimine ja rõmu kisa algab ; tüdrukud  ja noored mehed uhhuwad pörmandal, hullo pööra, tantsu tralli, et kuum higi mööda keha maha langeb ja mõnel suu palawufe pärast  amul lahti seisab. Weikesed lapsed, kes paar tolli juba wanemäte põlwe kedrast arwata  pikkuse poolest kõrgemad on, kihutawad suuremate seas tantsidH, mis tuisk ja tolm taga. Kui nenda üle poole ööd sawad trallinud  ja wahete wahel külma kohwi kihwa peale wiskanud, siis hakkab pimeduse würst neid tülisse kihutama; ta tõukab noored ühe teise wasto pukso lööma ja seatab Adama kahwled arewele, ühe teise juukste sisse. Üks kole sõimamise kisa ja tuttistamise tühhin, on siis niisuggustes paikades näha; oh süda ei kanna kõik wälja rääkida ja need on kõik risti rahwas, kes Jumala sõnaga tuttawad. Sina kallis aeg! Siis homiko lähwad nad tuikudes ja waarudes koju, oma rondind keha wälja puhkama. M. S. Selle sarnatsid Zaani päewa pühhitsejaid on parrako iggas kohtas ja igga rahwa seas leida, kes arwawad siis üht päewa oiete pühhitsewad,  kui pead hästi pallawaks tehtud ja seal jures siis tubliste kissendatud ja kärratsetud  ning russtkatega tolm wälja kloppitud saab; maenitsused senna ei mödo, keelmised ka 226