läbbi teada antakse, ja mis kül igga liggimise armastaja innimese silmad werd tilkuma panneb.  - Augsburgi lähhedal on külla Mering ja seal ellab üks katoligi usso paater omma koggodusega; kui suur ss koggodus, sedda meie ei tea, agga sedda teame wägga selgeste, et preester awwalikult kantsle pealt koggodusele  kulutanud, et temma wagga köwwaste selle nimme „ilmeksmata," kuida wanna paawst ennast nimmetab, wasto seisab, egga koggoniste  selle poolt ei olle. Sellepärrast olla ta omma üllema piiskoppiga, kes Augsburgis asset,  nattuke tüllisse läinud, mis peale agga kõik koggodus, otse kui ühhest suust olla tunnistanud,  et nemmad otse nisamma kindlaste omma wanna katoligi usso sisse kindlaks jamad,  kui ka omma armastud hinge karjatse pole hoidwad, kui ennegi. Prantfufemaalt. Üks kirri, mis Bordeaust ühhe prantsuse seitungi läbbi awwaldakse,  juttustab sest, mis Prantsuse rigi linnade rahwas mõtleb ja sowib. Sesamma könneleb, et rahwas ülleüldse linnades sowida, et kui Paris ka peaks langema, peab södda ikka eddasi petud sama. Koggoniste teine luggo olla rahwaga maal, neil olla himmo söast ni täis, et nad mitte ükskord selle peale ennam ei tahha mötteldagi, et södda nende maal weel peaks ollema, nemmad näeksid, et waggune rahhu koddomail jälle õlleks ja nemmad  omma wina mäggedest ja pälludest kasso woiksid sada. Waimclikud kirriko wannemad ei holi kodduse asjust middagi, need mingo kuidas nad lähwad, tehko södda, mis ta teeb, se on neil üks puhha, waid nemmad mötlewad  agga wanna paawSti peale ja kuidas tedda aidata ja sest häddast wälja awwitada, kuhhu sisse Jtalia kunningas tedda olli lükkanud.  Ehk kül Prantsuse riik sure hädda sees ja waesus ülle nende peade tõusnud, siiski sadetakse summa summa järrele wanna paawstile Roma linna, wast selle palwega, et wanna paawst omma laste eest peaks palluma,  et nende assi soas parremaks lähhäks. agga tannini ei tahha se weel middagit aidata. Mets linnast kirjutakse 21. Nowembril, et seal selsammal päwal, hommiko peale kello ühheksat, üks söawarranduse maggsfln Meö taewa alla läinud, kus jures 40 meest hawatud  ja mönned surma sanud. Mis labbi se õnnetus tulnud, on teadmata. Parisi rahwa ellust könneleb seitung ..Patrie" 9. Nowembri ku päwal, kuida Parisi  linna rahwa ellu luggo olla; nende toido asjade hinnad on ärramütlemata kombel kõrgeks  läinud. Mis weel wähhegi parraja hinnaga  peawad sama, olla leib, jodaw wiin ja wärske lihha; agga issiärranis lihha sutäied, päwa jauks, peawad igga päwaga wähhemaks jäma; kui kaua ta weel wasto lööb, on kül teadmata, agga issiennesest mõista, ei woi se kaua ette lüa; muud toiduse asjad on kõik wiis ja kuus kord kallimad, kui enne ollid. Toido asjad, mis koggonists ennam sada ei pea ollema, olla: seasinki, wöid, pekki, sea raswa, wärskid kallo, ernid, übbe, kuiwa-- tud puwilja, juusto ja muud sellesarnast. Üks Londoni tohterdamise seitung könneleb ühhe tohtrest läkkitud kirja Parisist, kus ta kirjutab, et temmal Parisi waese rahwa seas haiged olla, kes nimme pärrast haiged, agga tõe polest ärranälgind on. Teate jo kül, mis jöudo wärske lihha, wärske aea rohhi, piim, wöi ja munnad andwad ja kõik need asjad puduwad neil, sepärrast on tühwuse többi nende kallal ja kappab nori ja wanno. Se on üks wägga halle assi, agga praego on alles selle hädda hakkatus; millal se saab lõppena, teab Jummal taewas! Wersailleft, 23. Nowembril. Prantsuse hädda wallitsus olla neste jälle katsunud Sakslastele  rahho tingimisi ette panna, kus nad agga sedda koggoniste ei tahha lubbada, et Prantsuse maast üks serwake peaks ärraminnema.  (Tahtwad nad selkombel rahho tehha, siis ei sa nad ialgi omma kaubaga kokko.) Shatillongist antakse teada, et üks ossa Preisi wägge wanna Garibaldi ja temma sullaste peale läinud. Üks weike linnake Nuits on wie tunnise tapluse peale Sakslastest ärrawöetud.  - Parisist olla se jut wälja tulnud, neil olla weel kolme ku peale mona. (On se tossi, siis peawad Sakslased weel kaua seal wärrawate  tagga ärraandmise järrel otama.) Wini linnast kirjutakse 23. Nowembril: 382