ja rasket olnud seal hiljoti kaunis rohkeste,. mis läbbi nende jõed ülle kallaste jooksma hakkanud ja suur wessi telegrahwi postid ärrarikkunud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kiitsime ikka, et politika tuul iggal pool wakka ja politika weske harkis seisab; agga wata nüüd! torm ja marro lahti ja mingo pissut ehk paljo aega, siis on kõik Eüropa  püssi rohho suitso täis. Mönned punniwad  sedda kül taggasi ja nimmetawad sedda laetnduseks, kui Prantslast wahhest Reinowadderiks  nimmetame; agga kes temma teggemist ja tööd holega tähhele panneb,. peab tunnistama,  et ta tõeste Reinowadderi kombel mängib;  ees teeb lahM näggo, agga selja tagga tõmbab otse kui kas küro selga. Juhtub kegi siin ehk seal ilma temma teadmata ja tahtmata aewastama, siis on tal kohhe Harri punnane ja kässi russikaks; - temma tahhab iggas asjas essimene olla, wimaseks jägo, kes tahhab!  Nüüd olla ta Preislasi peale tulli wihhane  ja olla ka teisele kätte öölnud, et sured tükkid, püssid ja möegad leppitust peawad teggema. Ja 'wadake, kust si tulnud? KuLda teame, on Hispania kroon alles ilma peata ja troon ilma wallitsejate ja sepärrast pakkuwad nemmad sedda nüüd ühhele ja teisele; kel tahtmine,  wõtko wasto ja sedda ei salli Napoleon; Hispaanlased peawad sedda temmale enne ütlema,  kedda nemmad wallitftda tahtwad, muido ei pea si neil woimalik ollema keddagit wallitsida  ja teised ei holida sest, waid mõtteida  : „Olleme issi perre, kes ennesile perremeest woib wallitsida;" nad olla Hohentsollerni printsi Leopoldi ennestele kunningaks wallitftda  tahtnud. Nimmetud prints ellab Saksamaal  ja on Preisi tenistuses; kui nüüd Napoleon  sedda olla kuulnud, et prints Leopold Hispania kunningaks tahhetakse wallitsida, olla ta kohhe Preislasele södda kulutanud. Prints Leopold ei tahha agga mitte, et temma  ' parrast ükski tilk ilma süta werd peaks wallatud sama; sepärrast olla ta kunningliko au ennesest taggasi lükkanud, egga sedda au- sMmetit wastowötnud! agga kas Napoleon sepärrast söa nöu järrele jgtnud? Wötta Nappust!  waid iggapääw walmistakse tubliste ja ehhitakse selle sure werre pulma wasito. Napoleoni  ennese luggo peab wist ni kitsik ja waene ollema, et ta muul wisil ennam ei tea awwitada, kui katsub kord södda piddada, ehk jahtuwad rahwa kewad süddamed ta wasto ja kinnitawad temma aujärge pikkemalt; ta teab kül, kuida rahwas ta ello kallale tikkub; sawad kord söa pallawust maitsta, ehk jäwad siis rahhule. Watame nüüd, mis selle asja polest Berlinist kirjutakse: Hispania aujärje küssimine  ei olle mitte ükspäinis Prantslasi kihhama  aeanud) waid kuida nähha, lähhäb assi igga päwaga ikka töelikumaks. Üks Prantsuse  seitung könneleb: Kaudini ikke on malmis  ja Preislane peab ennast jubba Me alla heitma, wöidetud ilma söddimata, kui nad ei julge wasto hakkama, mis mitte ennam kahhe wahhel ei olle. Meie söa kissendamine on Preisi poolt alles wastamata, Reinlased on alles kui tummad. Õlleks. Preislane otse seddasamma  könnelenud, mis Prantslane, siis olleksime jubba ammugi tee peal minnemas."  Hertsog von Gramont, kes Prantsuse  maal se kõige surem kärra leggis, ei olle wist oiete arro sanud, mis Prantsuse sadik. Madritist prints Leopoldi ülle kirjutanud, woi on tq sedda kahhekordse prilli läbbi luggenud. Preislane ei tunne sedda koggoniste  ennese kohhuse ollewad, prints Leopoldi keelda, Hispania kroni wastowötmast ehk ses asjas Prantslase kässo allune. Seal jäeb iggaühhele ta omma tubba ja lubba, sedda wötta kedda tahtwad ja senna minna, kuhhu tahhab. Napoleon tahhab nago mönni wöörmünder  olla ja Hispaniamale otse nisamma wallitsejat seada, kuida ta ommal aeal Mehhiko  ja Kreka male panni; kus pandud wallitsejat  pärrast paljo kannatada. Zägo sesuggune  wallitsemine iggaühhe omma holeks. Waljama seitungid on nüüd mehhed iggaüks  ommalt poolt ja iggaüks omma modi kissendama  ja karra teggema. ..Ristseitung" ütleb  : Mis tarwis nisuggune karra ? ja mis tahtwad need herrad sada? Ms on Prantsuse  rahwal ommetige meles, et nemmad kes kahheksa PKWS eest taggasi rahhust kön- 230