Tallinna Sõber N 29. Esimene aastakäik. Tallinnas, IkvlMll pääwal !87S. Ulenldve aealeht Gestirahlvale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'! päriate trükimajas: asstaS r rubla, pool-aaStas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., poolaastas 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk sesse aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakfe wasta: HaMnuas: päriate trükimajas. SeterVurgis: J. H. Seetandt, o»nnepeuu 54. Hartas: W. Just. peruus : K. Kudewiita. Aakweres: L. Wattly. haides: A. Seidewerg. Kapsalus: H. A. KossSerg. Kuresaares: W. Lange. Amölas: A. Ar. Ztaudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmm -e mõisas, kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass .^cc-k.) «-aiste- . Mõned isamaa puudused." - Omalt maalt- Tallinnast: Kõigekõrgem tänu. „Revaler Beobachter". Koolide aealeht. -- Baltimaa kooliasjust. - Eesti roomupidu. Riiast' N-ttus Dilüua jääd Wanaide mässamine. Peterburgist- Keisri Proua haigus. Graf Shuwalow. Kurzatöõ aölust. Raudtee õnnetus. Meremeeste kooli asjust. Warsimwist- Külm ja häda. Vladimirist : Tulekahju. Atowskist: Rahwa kohus. Odessast- Kohus. Jsjumiü. Hullud hundid. Permist- Raudtee õnnetus. —Ta shkentist:  Sõewäe asjust. Tiflisist: Lõhutud telegrafid. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria Ungru maalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Hispaania maalt. Balkani poolsaarest, Kohatised sõnumid. Kirja wastuscd. Jutuleht. „Mõned isamaa puudused^. „CeSti Postimees". 1879. Nr. 45. Uks uutmoodi Jeremias on waewaks Võtnud W. kihelkonna üle nutulaulu luuletada ja seda ,Eesti Postimehe" pasuna abil läbi Eestimaa roheliste nurmede kõlada lasta. ..Uutmoodi Jeremias", ütleme meie selle wahe tähenduseks, mis tema ja selle kõrge nime endise kandja wahel on. Vanaaegne nutu laulik kurtis möödaläinud  õnne taga, tema nue-aegne järelkäija R. kaebab uuenduste wiiwiwa sammude üle. Uuendused  ei karga temale sellel kiirul kuida himustab,  ega jõua sellel joonel, mida tema nendele omas mõttes ettefihitanud on. Kaebtuse põhjuseks  tarwitab Jeremias N. mõnda: tarwitab kõrgust ja kenadust, wõimust ja magadust. Neid kõiki leiab isamaal ja nimelt õnnetumas W. kihelkondas puuduma, ei looda ka nende peale tulewikuks, ja seda kõik ehk sellepärast, et uuel W. kihelkonna köstril laulu häält ega kuulmist ei olla. Sellest sigib se õnnetus, mis seda palawat isamaa poega leinama paneb. Et R. oma pitka kirjale kindlat eesplaani, mida koolides „Disposition" nimetakse, teinud ei ole, siis on ka tema mõtted töö kallal natuke pillali läinud. KirjaS leiame „ pii ruse äraraiskamist"  ja , „köft- ja ..Jumalasõna selget kuulutamist",  „ kiriku õpetajad" ja ~ la ulupidu" ilma loodusliku sidemeta segamini wisatud, kui oleks pööripääwa maru neid paberi peale puistand,  ja on õige raske sellest segadusest mõtte - terakest wäljasõeluda. Et aga pahandus uue köstri üle kirjale kihutajaks olnud, se paistab siiski õige selgest wälja. Sellest omast pahandusest  wõtab R. asja W. kihelkonda, kirikuõpetajat,  koolide-walitsuft, elawaid ja surnuid teotada.  Kui selged ja asjalikud kohtumõistja mõtted nende asjade üle on, mida tema oma karmi kohtuiste ette kutsub, seda näitab se kiri selgest küll, kui mõnda tükki näituseks wäljawõtame.  Seal seisab: Nüüd kümme aastad hiljem 11. üleüldise laulu- ja muufikupidu ajal, kus uus õpetaja arwata noore jõuga umbes kaheksa aastad waimu ja südame harimise tööd siin kihelkonnas  pidi teinud olema, wõis arwata, et Vaimuharimine muusiku põllul ehk kuke sammugi  on edenenud, aga Jumal anna andeks  ka selles asjas seisawad koolid ja koolmeistrid 1879 alles magusas unesüles ja ei ole meeste-laulukoori kuskiltki tänine wälja sulanud." Nuustakud Jeremias R.! arwate Teie, et apostel Petrus ja apostel Paulus ja nende kaastöötegijad  Issanda wiinamäel Ristiusku kunstliku  koorilauluga kuulutafiwad? Meie ar- wates on kirikuõpetaja Ewangeliumi kuulutaja ja seletaja, on südame harija ususahaga, mitte taktkepiga. Tema on hingekarjane, mitte kapellmeister.  On kirikuõpetajal osawuft, tahtmist ja aega, oma Vaimuliku ameti kõrwas ka weel koorilaulu kosutada, siis on se jo wäga hea ja on tänuga tunda ja wastawõtta; aga ssawaid laulukoorist ja nende juhtimist awalikule kunftiwainule  ja seal, seda kirikuõpetaja wähema ehk rohkema kõlbtuse mõeduks wõtta, se näitab tunnistama,  et möetja ise Ristiusu põhjusõpetusest midagi ei tea, et temal kiriku ametist, ja kirikuõpetaja  tööst, tallitusest ja kohusest aimu ei ole. Aga meie uutmoodi Jeremia segases peas ei saa mitte üksi kirikuõpetaja laulu- ja muusiku juhatajaks ameti poolest, waid ka laulmine ..priius eks" ja köstre lauluhääle kõrgus ja laius ..puhtaste kirja pandud Jumala sõna selge kuulutamise" mõeduks. Nutulaulu  luuletaja ütleb ühes kohas W. kihelkonna uuest köftrest: , jah, selleks pole Looja oma andeid sugugi  kinkinud ehk selgemalt ööldud: pole laulu häält ega kuulmist". Pärast kirjutab edasi: — sest et köster ilma kõigi körwaliste  toimetusteta kihelkonna poolt palgatud  laulujuhataja on. Kuida wõime nüüd tulewikus oma priiuse äraraiskamise pärast wastutada? Kes kannawad säherduse loidu waimu-elu poolest süüd? Ma arwan: kihelkondade  koolide walitsus. Kui Jumala uimi peab saama pühitsetud, siis peab puhtaste kirja pandud Jumala sõna ka selgeste kuulutama ja ei wõi selleks mitte õppimata ehk wähe õpetud mehed ametile seatud saada. Saab selle põhjuswaimuharimise paale wähe Vaadatud,  siis pole ka Vaimuharimist kusagil ehk köik silma kirjatöö." Eks ole kõlawaid sõnu küll! Aga mis on nende tähendus? Esiteks mõõdetakse kirikuõpetajad  laulukooride järel awalikul laulupidul, siis mõõdetakse Jmnasasõna kuulutamist köstre lauluhääle järel. Kirikuõpetaja peab laulujuhataja  olema, köster peab „ ilma kõigi kõrwaliste  toimetusteta" laulujuhataja olema, aga ka jälle ~puhtaste kirja pandad Juur  ala sõna selges te kuulutaja'. Ja kui seda mitte ei ole, siis on „ priius äraraisatud"  ja walitsus " on süüalune  !! Nuustakud lugijad! on Teil weel rohkem sogadest  waja wõi aitab se üheks Lalweks. karjade karastuseks wihmastand heinade kõrwas? Ja sesugune segapea teeb ennast —> kas oled näind? kirikute ja koolide, kirikuõpejate ja kooli walitsuste kohtumõistjaks, ja aga peame esiteks weel poole suud kinni Lõpetus jääb tulema. Omalt maalt. Tallinnast, 7. Jõulukuu pääwal. Kuida heiline ~Valitseja Teadaandja" kuulutab, on Keisri Majestät önnesoowijatele, nende seas ka Eestimaa mõisniku kogule, Eestimaa kohtutele ja Tallinna linnale oma Kõigekõrgemat tänu kuulutanud. . Uus Saksakeeli aealeht „Revaler Beobachler"  —> Tallinna Tähelepanija on 1. Jõulukuu pääwal Väljatulnud. Se aealeht tahab oma juhtkirja järel meie maa asju wabameelelise  seisupaiga pealt tähelepanus ja läbirääkida.  Kui meie ka oma pöhjustuunistuse järel kõigi wahetegemiste, se on üheposliliste nõudmiste—> ~parteide" Vastased oleme, siis tunnistame ikka rõõmuga, et oma lippu salgamata näitamine auusa Võitleja kombe on. Tarwis on ka ikka, et tähtsaid asju mitmelt poolelt Vaadatakse. Uue lehele soowime meie sõbralisest südamest head õnne ja tema külwist meie maale rohket kasu. Ühes kirjas, mida „Rig. Zeitung" saanud, antakse nõuu rahwa-koolide täielisemaks seletuseks  üht iseäranis Kooli-aealehte asutada. Hea ja tänuwaärt asi oleks se küll, kust aga selle käsulise töö tarwiS raha saada oleks, seda ei ole weel teada. ..NevalscheZeitung" on sõnumid saanud, et Ministeriumide wahel nõupidamised käsil on, Baltimaa koolide-asju Kuberuöride ülewaatamise alla seada. Meile on allseisaw kiri tulnud, mida muutmata oma lugejate ette paneme: Lootuse" seltsimajas oli 3. selle kuu paamal  nõuupidamine eestulwa üleüldise Eesti Tänu-laulu pidu üle. mis tulewal suwel meie armastud Keisri 25 aastase walitsusepühal  peab peetud saama, ja millest osawõtta igal ustama! riigialamat asja küll on. Kelle elukord ei oleks mitte nende õnnistud 25 aasta sees, selle Armulise Keisri walitsuse ja hoolekandmise  all parema järje peale tõstetud. Nimetud nõuupidamisele oli kaunike hulk lauluja  mäugujuhatajaid kokkutulnud, läbirääkima mill aeal püha peetud ja missugused laulud ja mängutükid kõige sündsamad oleksiwad. Pidu sai 12 ja 13 Jaanikuu pääwade peale kinnitub; laulu ja mängu juhatamist lubas õpetaja Herra Grohmann oma peale wõtta. —> Pitkem läbirääkimine  sigis raha sissetulemise ja sissetulnud raha tarwitamise üle. Nöuuks sai wõetud, et üts pool sellest rahast, mis kuludest ülejäab, „Looluse" seltsi heaks antakse, kes kõiki tallitust