mitte. nii. wäga stakkato lauletud saama. Sessammas  kohas ei olnud g l tenoris ka mitte puhas» Siin wahel mängiti ..Concert - Arie von NeSwabda waga kenaste. Järgmiste laulude hakatused: ..Oö waikne on" Seringist ja „OH Eesti wennad" Mendelsonist, oleksiwad pidanud, kui ka tasa, siisgi kindlaste alustatud  saama. Waga kenaste lauleti seejärel Kunileidi: ..Ema ja laps" ja «Arg kosilane" ka omalt. kohalt. Pääle selle mängiti tutwal  wiisil «Leute von heute" von Zikoff, ja lauleti: ..Kui meie waim siin laulu tiiwul" Kalliwodast. Ses laulus, mis muido mitte halwaste lauldud ei saanud, oliwad mõned punktiga noodi rõhumised kuulda, mis haritud laulus mitte sallida ei ole. Zöllneri laul «Wanemuine" tegi palju nalja. Sõna «läks", mis ses wiisis juba muidugi kalgis te körwu kõlab, sai liig rängaste toonitatud. Kui I tenor ses laulus kõrguse pärast mitte h wälja laulda ei saa, siis ei ole tal ometi mitte luba selle asemele a laulda, mis siin sündis. See laul sai kuuljate soowimise pääle weel teist korda lauletud. Wäga hale oli selle järele jalge kompsimine, mis mõnes nurgas kätte laksutamisele appi wöeti, kuulda. Wiimases laulus: ..Jo õhtu kellad hüüdwad" Fr. Abtist  olewad hääled, iseäranis ! tenor, kõrge toonide juures natuke wäsinud. Nii palju laulo, rahwaga täidetud saalis, ei ole ka mängu asi, järge mööda ära laulda. Ka siin oleks soowida olnud, et l basso natuke tasamine oma ilusa wiisi oleks laulnud. Häa meelega oleksin siin kuulnud, et selle laulu wähikesed wahed, mis komma läbi tähendatud on, oleksiwad peetud ja wäljud kohad aega möödamine oleksiwad waljuks läinud. Loppetuse  takti ees ei ole mitte ilus kuulda, kui I basso sõna ..waikne" jautab; wa-i-kne; on jautada: wa-aikne. Üleüldse on wäga soowida, et lauljad laul- des hästi suu lahti teeks ja sõnad wöimalikult  selgeste wälja ütleks. See on laulu ilu ja elu. Nimetatud laulu koor on oma kontsertiga naitnud, et tema kindla taht- misega ja wäsimata hoolega laulu põllul on tööd teinud ja edasi jõudnud ja seda soowib soojast südamest neile ka edespidi nende ridade kirjutaja, keda nende laul wäga rõõmustas. Kui palju raha sisse tuli ja. mis karmis ses pruugitud saab, on meil täädmata. A. G. Tartust. Püstoliga laskmine. Tartu uus; seitung kõneleb: Äi. Jannaril, pärast lõunat, tuli üks siit kaupmeeste sell, Anton S., siit kauba hoowi ühte poodi, kus üks õppi pois P. T. sees, oli ise täis joobnud ja laskis ühe püstoliga, mis ta lühikene aeg, enne seda, ennesele oli muretsenud, mitto korda ülemal nimetatud P. T. pääle, ilma et kuulid oleksid trehwanud; selle wasto on aga teine õppi pois P. S; kes ka sääl poodis  olnud, jalust haamatud sanud. Selle samma pääwa õhtul on mehike Jaama kõrtsist täis joowastanb, politsei ametnikust kinni mõstud,  kus ta jälle oma püstoliga ametniko pääle lasknud, aga jälle mööda, mis pääle ta siis lukku taha pandud. Tallinnast. Masinad kokko läinud. Balti raudtee paal, Taps jaama juures, on ühe reisiate ja ühe kauba wedaja woori masinad  Z. Weebruaril wastastiko kokko läinud, kus juures midagit kahjo ega õnnetust pole olnud, muud kui masin jäänud hiljaks, pole õigel aeal Talinnasse saanud, mis pärast siis Talinna ametnikud kaebawad, et pole oma ja wöeramaa postikirjasi ja seitungist' õigel aeal kätte saanud; ise äranis on seitungide wälja andjad kõige enam päiwis, kui uusi seitungist  õigel aeal pole kätte saanud. Hapfaluft. Tule kahjust. Säält kirjutakse 1. Webruaril: Täna homiko, kello lv aeal hüdis tulekel, mis kõik rahwast kohutas  ja jalgele ajas; igamees tahtis appi ruttata.  Tislermeistre Jakobsoni wärktuba oli põlema läinud. Niikohe on ka nende priitulekustutaja  selts oma pritsude ja kustutamise riistadega platsis olnud. Suure ettewaatamisega,  olla nad kõik augud kinni matnud, et wäljast luhwt tuld ei sa õhutada ja tunni aeaga olnud tuli kustutatud. Kahjo, mis tuli teinud, peab ka koguni weike olema; mõned lauad ja plangud, mis lae al, nago see ikka tisleride pruuk on, kuiwamas olnud, olla natuke mustaks põlenud. Aga kust oli 68