ma tulnud, misM M et nende osswötte edeSMdi palju suurem saaks olema» RsM walitsedi protokolli kirjutajad  ja D ka minema aasta protokoll ette loetud.  Eestlaste auuks pean tunnistama, et nende seast ka üks Stensgraph (ruttukirjutaja) U. Grenstein prstHkslli kirjutajaks walitseti, kes ühe isiäraliko kirjaga kõik könnet nii ruttu, kui räägiti, üles kirjutas. Konwerentsi stsu oliwad kõik kooli asjad, mis presitent, härra Guleke wäSa osawalt juhatas. Mis seal järjest  kõik meel ette tuli, seda saad sina suus Postimees, oma lähema kiriko öppetaja käest teada saama, kui ükskord selle konwerentsi protokolli koopia (mahakirjutus) nende kätte tuleb, mis kõige Liiwimaa kiriku öppetajatele lubati kätte saata; peale seda saamad ka kõik konwerentsi liikmed ühe sääratsa koopia, mis nemad oma kuluga kiwi peäl trükkida lasksiwad.  Ruhja kihelkonna koolmeister Schwech pidas  esiteks selle küsiduse üle kõne: ..Kuidas wöib kogukonna koolmeister ennast hoida, et ta omas edespidises ja nagu teistest enam haritud  inimestest lahutatud elus penema eluwiiside  ja waimohariduse edenduse poolest mitte tagasi pidi ei lähä ega kängu ei jää." Läbiräkimine jäi pärast lõunat. Lõuna söök oli seälsammas saalis köikile liikmile walmistatud,  kes oma raha eest ühes koos soowisiwad leiba wötta, kellest kõik eesnimetatud ülemad osa wötsiwad. Kui esimene roog söödud oli, tõstis president,  härra Guleke oma klaasi meie kalli Isamaa  Isa ja Keisri terwiseks, mis hurra ja Keisri lauluga wastati, peale seda lasti meie auuliko piiskoppi, presidenti, Direktor Zimse ja weel teisi härrasid elada, kuna härra Guleke  wiimaks konwerentsi liikmid ja auus piiskoppi  härra Christiani Lätti- ja Eestirahwast elada laskis. Sellega löppis lõuna söök Kello 3 p. l. hakkas jälle istumine ja turis  künni kello seitsmeni. Nüüd sai enne lõunat köne läbi räägitud ja soowitud, et noored  mehed, kes kuhugi Seminaari koolmeistri ametit õppima lähhäwad, enne hoolega peenemaid  eluwiisisi endele peawad harjutama, et nad edespidi peenema rahwaga kölbaksiwad läbi käia ja mõistlikul wiisil niisuggust läbi- käimist nõuda. Jsiäranis leiti karmis olewat et niisugustel MMUI ka Mpetatut naesed peaksiwad olema. Teiseks pidas elementar kovWeistsr Wsrstadt  selle üle köne, kuida koolmeister laste abiga mitme kestsid lapsi korraga öppetada woib, et ükski neist ilma tööta ei ole. Mõne suguse läbirääkimise järel leiti sedda kasulikuma  olewat, seda wiist rohke laste kogu jures prugitawaks wötta, ehk sellel wiisil kül ka oma pudused olewad. Konwerents soowis, et koolmeister Warstadt seda öppetuse wisi oma kooli-lastega pidi näitama, mis tema ka teisel päewal pärast lõunat lubas teha. Selle järel  andis president Guleke mõne asjade üle teadust, mis koolidesse ja koolMerstritesfe puutuwad,  nago teiste seas: et tema nõutamise peäle Liiwimaa möisnikude ülemal korda läinud,  ülema rigi ministriga selle pärast rääkida, et koolmeistrid edespidi wäetenistusest priiks wöiksiwad jääda, kellest möisnikude ülem ka mitte ilma lootuseta ei ole' jäänud ;c. :c. Selle järel oli õhtu esimeseks pääwakS. 4. Juulil oliwad konwerentsi liikmed homiko kello 10 jälle koos. . Lauleti: ~Sul, sul Zehowa  tahan laulda zc." ja konwerents hakkas omal wiisil peäle. President, härra Guleke luges ühe pitka teädaanduse selle üle ette, kuida kooli asi minewal aastal Liiwimaal edasi läinud, mis kõik statistiku wiist hingede aru järel läbistiko kihelkondade ja maakondade järel üles oli wöetud ja koku rehkendatut, kust näha oli, et kooli asi edasi oli nihkunud. Lätti jauskonnas oliwad kül kihelkonna koolid Eestijauskonnast protsentide aru järele ees, sest et Lätlastel kihhelkonna koolid enne Eestlasi  olnud, aga küla koolides ja tüttarlaste koolides Eestlastest taga. Jsiärranis auustadi Eestlasi sellega, et Lätlased neist küla koolisi on õppinud asutama, ehk need koolid Eestlastel  kül esiti weikesed ja puudulised on olnud, aga nad on ometi olnud, kelle aset Lätlaste ümberköndijad koolmeistrid ometi ei ole täita woinud. Willandi kihelkonna kool oli oma protsentide aru järele kõigist teistest Eesti kihelkonna  koolidest ees.' — Siis rääkis ta, et kooli toa kõrgus iial alla 9 ehk 10 jalga ei tohi olla ja et walgus kooli tuppa mitte mitmest küttest ei tohi paista, nõnda ka, et 258