masina wsbrikut Ta linnasse asutada, - Ühtlase on ta ka seda luba' palunud, neli aaõtad, selle pruugitawad masinad ja muud MrMdufed «AjaMaM ilma tolli rahata sisse tua. - Peeterburgist. Hea nöuei o! e maad leidnud. Peeterburgi wene seitung ütleb julgeste täädwad, et ühes neis pea komiteedes  söa ministeriümis, hiljuti sest nõu peetud,  kas see mitte ei peaks tulusam olema, meie söawägede juures pruugitama pajunetide asemel üht suurt nuga ehk oda kanda. Et asjale õiget otsust anda, on neid, kes asjaga parem tuttawad, ka nõupidamise juure kutsutud,  need olla aga asja koguniste äralaitnud ja suurem osa selle juure jäänud, et pajunetid paremad on, kui nuga ehk oda. Söawägede ülemad olla arwanud pajunetisi trehwamise ees olewad, teised aga jälle just selle wästo, et pajuneti läbi palju parem peawad trehwama. MssVwsst. Sündimise pääwa kook. Saksa rahmsl on juba manast ajast see pruuk et kui sugulaste ehk söbrade seas mõnele sündimise  pääm tuleb, siis neile seks paamaks kingituseks, kui armastuse tunnistuseks, kas üht suurt kollast kringelt ehk kooki saata; aga see kook, kellest praego tahame kõneleda, ei ole mitte sugulase ega sõbrale, maid riigi isale saadetud, ja sest kõneleb Mõskma saksa seitung venda: Siit pagar, sündimise poolest üks Prsislane,  nimega Heinrich Peters, on suure Majestäti  keiser Willemale, tema sündimise pääwaks,  mis tl). Märtsil oli, üht ütlemata kena kooki kingituseks 'saatnud. 16. Märtsil olla Peters alamal seisawat, kuningliko ülema Howmarshalli  krahw Pükleri käest tänu kirja saanud:  Berliniö IV. Märtsil 1876. «Teie käest, teie käekirjaga 3. Märtsil sia saadetud kook, tuli eila sia, mis mina täna, suure Majeötäti Keisre ja kuninga sündimise pääwal Teie nimel tema kätte olen andnud. See kaugelt tulnud tunnistus, ühest sõbralikust  tähelpanemisest ja ühe Sakslase trui isamaa  poole hoidmisest, on suurt Majestäti ülewäga  rõõmustanud. Kõige kõrgema käsu peale annan ma seda teile tääda ja tänan teid see läbi suure Najestäti niMel WZga südamest. Nifhni-RowgorWdist» Poeg ema Lapja. Säält kirjutakse „GoloS'i" läbi, ühest wäga roppust tööst, mis poeg oma lihase ema wasto teinud ja kelle assi Nowgorodi maakonna  kohtu ees ülekulada olnud. Assi saanud  wannutud meeste ees ülekulatud ja see kelle peale ksebatud, üks ametnik nimega Aleksander  Wetrinski ja nimelt selle süü pärast, et ta oma ema olla äratapnud. Kohtuwanemate  küsimise peale, olla ta wastanud, et tema 22. Septembril, mööda läinud aastal, joowastand peaga oma ema majasse läinud, ja leidnud ema sängis magamast. Korraga on t'al kange wiina himu peale tulnud ja ta hakkanud ema wiina pudelit taga otsima ja kui seda leidnud, on ta kaks klaasi täit ärarübanud  ja siis magama heitnud, ometige olla ema teda warsi jälle ülesajanud ja kõigesuguste sõimu nimedega nimetanud, et ta tema wiina olla ärajoonud. Selle peale olla ta ema enesest  äralükkanud ja kui ta ei olle lõppenud teda sõimamast, on ta hakkanud emat peksma ja wiimaks temale ühe tubli hoobi pähä löönud,  mis järele ta wait jäänud ja rögisenud, ja tema ise olla selle peale kohe wälja läinud. Et nüüd ta oma tunnistuse järele tema ema tapja ning mörtsuk oli, seepärast on kohus teda kõigist pürjeri öigusist lahti ja eluks aeaks raske wangi töösse mägedikudesse mõistnud. Seda tegi wiin, see kallis eluwesi! Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist. Raudtee asjust. Juba pitkem aeg on sääl raudteede pärast suur kära ja wäga palju waidlemist; ühed tahtwad nenda ja teised jälle teist wiisi ja nüüd on asi niikaugele läinud, et kõik Saksamaa  seda kära täis on ja rahwas ka omalt poolt hakkawad kära wastu tegema. Möödaläinud  päiwil on niihästi Berlini tui Stuttgardi  rahwa kogud wastokölamist kuuldawaks andnud. Stuttgardis on saadikud, kes riigipääwa  peal prii asjade edasi ajamise partii seltsist, üht ühenduse kirja saatnud ja riigi- 125