dinowka mõisa parralt made peale assunud; se mõisnik sowib senna weel mönni leibkond Lätlasi assutada; ommetige sttleb sönnumite saatja ja katsub omma rahwast kahjo eest hoida, et need mitte senna ei Lulleks, kellel sedda wört warra ei olle, et omma kulluga maea ollemist jõuab korra peale seada ja paar essimest aastad  ilma laenota ellada; sest need ei sa mõisa herradest mitte wastowoetud, kellel ommast käest middagi warra ei olle. Peaks rahwas tedda kuulma, egga mitte uisapäisa senna jooksma. Ka Minski kubbermangus olla ta 129 leibkonda Lätlasi eest leidnud, kes kõik ennamiste pärris teo-orjuse peal, sest et rahha renti ei suda maksa. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kolmas pool millard  eni söaku l l o. Berlinist kirjutakse 21. Augustil, et Saksa rigiwallitsus kolmandama pole millardeni maksmise parrast, Prantsuse käsfa ministre sowimist wastowotnud ja selle järrele maksad temma 100 miljoni selget rahha ja 400 miljoni wekslitega, mis kolme ehk nelja ku aea sees peab maksetud sama, ja nüüd selle järrele peawad, kuida Magdeburgi seitungid  könnelewad, saksa söawaed Septembri kuul Parist müride pealt ärratullema. Peale nende söameeste, mis Pärisist ärratullewad, peawad ka 2. ja 22. diwision Prantsuse piri pealt ärra tullema. Neile wäggedele, mis jubba arratulnud, tehhakse holega kortert, mis labbi siis Prantslane lota woib, et wöerad wäed pea sealt üsna sawad ärratullema. Need maksetawad  400 miljoni peawad saksa rahha abbiga  maksetud sama. Prantslane olla sure rahhameeste ehk pankiridega ni kindlat ja köwwa  kauba mahha teinud, et kui makso termini  paew käes on, rahha kohhe peab sama wäljamaksetud, kui ka weksle hind Paristst weel ei olle senna sadetud. Kõige ennam tulleb  immeks panna, et Prantsuse söakullu kõige Eüropa rikide rahha, agga kõige rohkem Saksama  rahhaga saab ärramaksetud. Sured Inglise, Prantsuse ja Saksa rahhamehhed piddawad praego nõu, kuida wölga, mis södda Prantslase kaela weddanud, ärra- tassuda, nenda et kõik wäed Prantsuse rigist ärrn wõiwad minna. Prantsuse rigiwallitsus olla ka walmis igga heav nõu wastowötmas. Wäljama seitungides jookseb se jut ühhest lehhest teise, et wanna Bismarki würstlik aü nimmi mitte pärritaw ei olle, waid agga ükspäinis temmale ni kaua kui ta ellab. Kust nad selle jutto otsa peale sanud, sedda ei tea agga jooksmas ta on. Et ta pärritaw ja issast poea peale lähhäb, kinnitakse sellega tõeks , et wanna keiser Willem otse rigipäewa piddamise päewal, ilma kellegi nõu andmata/ ommast melest tedda selle aunimme sisse tõstnud  ja omma käega sedda keiserliko kulutust allakirjutanud. Prantsusemaalt. Onne sowim Lne ja wastus. Augusti ku 26. päewal olla Wersalje linna wannem, wanna Thierstle seks, et ta wabbatrigi prästtendiks wallitsetud, önnesowimise  kirja saatnud ja temmale seks önnesowmud.  Selle peale olla wanna Thiers temmale wastanud: Au-ahnuse päprast ei olle ma sedda rasket ammetit mitte omma peale wötnud, waid kui tru rigi allam, rigi kasso nõudmise parrast. Ma lodan, et Prantsuse riik ja kõik temma asjad sawad eddespiddi jälle parremaks minnema ja praegused pahhad asjad kadduma ja sedda woib agga sel kombel  lota, kuida rigiwallitsus omma wallitsuje ohjad on praego peusse wötnud ja omma asjo tallita b./ Hakkatuses olli kül paljo kaksipiddi mõtlemist ses asjas, agga nüüd on mul kindel  lotus, et kõik saab hästi minnema. Brüsselist. Õnnetusest raudtee peal. Sesuggusid kurwi sönnumid leiame meie wägga saggedaste seitungides ja neid sünnib iggal pool ja iggal maal ja kui sedda, kuida oimetus tulnud, õige, põhjani läbbi matame,  siis leiame ikka nende jures süüd, kelle käes wallitsuse ohjad. Sea! on kaks massinad  wastastiko pükso lönud, et kõndide purru tagga ja kümme innimest kohhe surmatud mng peale sadda raskeste hawatud sanud, kellest weel teadmata, Mis neist saab. Õlleks wallitsus  massinad omma seätud aeal jamast minnema  saatnud, ek õlleks sedda õnnetust olnud. Kui mitto leske ja waest last on jälle sure 304