armo pallunud, kaswab igga päewaga suremaks,  kuida se 29. Nowembril selgeste nahha olnud, ja et präsident ka sedda palwet wasto wötnud ja nende tahtmist kinnitanud, nimmetawad  nad tedda argpüksiks ja kohtomöistjaid tuletallajaks, kes ei oska taktis käia ja õigust pea asjaks piddada. Mak Mahoni kohta ütlewad  nad: Kui ta teadis, et ta sesuggune argpüks on, siis ei õlleks ta mitte präsidenti ammetit piddand wastowötma j. n. e. Üks ossa peab köwwaste nõu, mässamist tehha ja sellega on siis Prantsuse rigi asjad pea jälle ni sassis, et kegi neist wimaks jaggo ei sa. Kui nende ettewötmine ka mitte liig kerge põlle, sest et rigiwallitsus ka ommalt poolt saab tubliste  wasto hakkama, ommetige sawad nad omma kiusu läbbi marshal präsidendile mõnda mele pahhandust walmistama. Arwatakse, et Bazaine protses, ka söameeste keskes saab pallawat  werd teggema, ja et neid Prantsuse rikis  praeguse rigiwallitsuse aeal, wägga pissut küllitud on, kes seisusest luggu pivdamata, õigust teeb ja öiete kohhut mõistab. Bazaine protses on löppetud, mis tehtud on tehtud, agga mis tagga järrele tulleb, on issi assi, nüüd tahtwad Gambetta wasto lahhingisse  minna ja tedda nende ohwrite parrast mis 4. Septembrist künni Detsembre kuuni on ohwerdud, mustamisele nõuda. Agga kui paljo on surm Detsembrist künni 28. Januari  kuu päewani ärratapnud? Need on langenud,  ei mitte sepärrast, et Prantsuse riki peästa,  mis siis piddi peästetud sama, waid rigiwallitsust  ühhe tuima ja issiennast täis mehhe parrast pikkendada. Obrist Khaper teggi kindlaks,  et 6. Detsembril ilma asjata wastopannemine  piddi lõppema. Mikspärrast sai sedda pitkendud, ilma et riik sedda on tahtnud? Sellega  põlle Bazaine! teggemist ; sest peab Gambetta  wastust andma. Temma aina üksi, ilma  rahwa lubbata, kui suur issiwallitseja, sakis  wahhe piddamata õnnetumaid prii mehhi surma. Temma kastis nende werrega, kattis nende purrustud kontidega Juras, Artois ja Drleayais, maanteed. Armastusest temma wasto  , lasksid Pariislased 3l) päewa sure tükki kulid  wäljast omma kaela saddada. Kui paljo innimese werd ja hingesid on se Prantsuse rigil  maksnud? Kui paljo rahha? Sedda ei woi ial kegi wälja arwata. Immeks pannemise wäärt assi on fe, et üks ainus mees ommas torreduses, ni paljo woib eksida, ühhe maale ja rigile ni paljo kahjo tehha ja ühhe rigi käest ni paljo ohwrid nõuda ning omma kawwalusega  petta. Nenda hellisewad nüüd Prantsuse kellad Gambetta wasto; nenda süllitawad  ncmmad nüüd tuld temma parrast! Se peaks kül imme ollema, kui nad temmale ka nori kaela ei panne. Hollandimaalt. Lahhingift. Hollandi  rahwal on Atshini rahwaga weike tülli ja sepärrast on siis Hollandi joa laewad senna sadetud, sedda tülli selletama. Zl). Nowembril,  on kindral van Swieten, kelle wallitsuse al Hollandi söawäed, Atshini reidi peal, ehk kül waenlase tulle al, Atshini rahwale tubliste wallo andnud ning neid ärrawöitnudi Kuida kindral Swieten sealt telegrahwiga sönnumid saatnud, ei olla waenlase kulid Hollandi meestest  keddagit surmanud, hawatud olla kül kaunis  rohkeste. Suredtükkid laewade pealt, olla neile wägga sureks kassuks olnud. Ehk kül kolera seal kauniste müllata, olla ommetigi söamehhed waprad ja tullise maimuga ning aggarad mehhed omma kohhuft täitmas. Türgimaalt. Kolm pahha asja, on Türgimaa! nago nuhtluseks kaelas ja need on: Maawärrisemised, wiljaikkaldused ning rööwlite seltsid. Maawärrisemised ei tahha seal ennam lõppeda, neid on ennamiste igga näddala. Wilja ikkaldustega on luggu pea nendasamma;  igga aasta olla neil suur wihma pudus, mis läbbi siis wilja põllud päewa äggeduseft  sawad ärrakörwetud, et sealt middagit  leigata põlle; agga kõige surem nuhtlus seal maal on rööwlite seltsid. Kül on rigiwallitsus  neid kautada katsunud, agga ei tahha wasto sada. Hiljoti on need pallumata wöerad  ühhes küllas pulma maeasse läinud ja just laulatuse aeal kõiki, kes seal olnud, puhtaks  risunud. Sealane kubberner peab üks wapper mees ollemq, se hakkanud neid tagga ajama, egga tahha enne jätta, kui neid sealt kaotanud. 420