kord Wini linna minna ja ni kaua, kui ta seal aega widab, Austria keisril wöeraks olla. Pahhaist sönnumitest ei olle seal ial pudo, kord tulleb üks, kord teine karrune assi ette, mis mitte õige innimese mele parrast ei olle. Bukarestist olla 31. Mail wägga sandid sönnumed  Wini linna tulnud ja need on: Pitestis olla rahwas imme suurt mässamist, mis mönne kahhu pea össitamisest tulnud, teinud. Peale selle, kui üks neist mässajate ossalistest rigiwallitsejast  senna pantud üllema peale lasknud, on ka söamehhed platsi karranud ja omma püssist' prukinud, kus jures 4 mässajat maggama  pantud; söamehhed ei olle ka enne tagganenud,  kui rahho jälle sanud rahhuks tehtud. Amerikamaalt. Hirmsast metsa pöllemisest,  mis kesk Mai kuu! Newüorki rikis Kountis Madisoni, Sulliwaki, Ulsteri, Orange ja Duthessi makonnades olnud, kirjutakse sealt: Kahhe wahhel ei tahha se koggoniste olla, et need metsad senna assutud inmmestest, kes mustlase kombel waese onnide sees ellawad, ei õlleks pöllema pandud. Shawankungi mäggedikudes  on igga kewwade metsade pöllemist, ommetige ei laggune se kuigi laiale; agga se aasta on ta koggoniste käest ärra; ta lagguneb  iggale pole laiale ja rikkub ärra, mis ees on; tuhhanded põllud, kennad metsad, ossast walmis raiutud tarwis-puud, maead, kurid, sillad ja raudteed, on kõik tulli ommaks roaks wötnud. Kahjo on ni suur, et sedda praego kegi weel ei jõua üllesarwata, se woib jubba mitto miljoni Dollari wäärt olla. Kõik sedda maad, mis tulli ärrarikkunud ja puhtaks laastanud,  arwatakse ülleüldse sadda pennikoormat pikkuti, se õlleks meie rehnungi järrele seitse sadda wersta sadda wersta pikkem, kui Peterburgi ja Moskwa linna wahhe pik on. Kõik mäggede otsad, mis muido kaugele rohhelised  paistsid' on nüüd mustad ja ärrapöllend;  suitso pilwed töusewad allati sealt ülles. Siin ja seal paistab ka lausa tulli, nago tullemerri, mis kange tulega ruttust eddast  lähhab, ja mitto sadda jalga ülle meie peade, wasto taewast üllestöusseb. Tulle säddemed  saddawad kui tihhi wihm mahha ja kuhhu need kukkuwad, seal on tulli kohhe lahti,  olgo siis ees, mis on, se peab sealt kaddu- ma. Isggede wesst, mis ommetige jookseb, on saggedaste kewa-wee sarnane; kallade, lindude,  maddude, srrawate ja mu mets-ellajate surnud kehhad ojuwad wee peal. Paljo kaljo mäggesid on sure pallawaga praod- sisse lönud  ja hallikad ärrakuiwanud. Mäed ja orrud  suitsemad wee! päwade ja näddalite kaupa parrast tagga järrele. Raudtede rauad on suur pallawus köwweraks tõmmanud, ja tulli pakkud alt ärrapölletanud. Tömehhed, kes raudteed jälle piddand ärraparrandama, ei olle sure pallawuse parrast middagit tehha woinud, waid kaua pärrast tulle kustumist, on se wöimalikuks  läinud, tööd ette wötta. Kuida kuulda, on üks mässin omma wankrete rongi ja reisiatega liggi pennikoorm maad tullest ja suitsust läbbi läinud, ilma et wähhematki wigga olleksid sanud. Massina juhhatajal ja ahjo kütjal körwenud juuksed peast ärra. Pöllastamise wäärt on, et selle metsade pöllemise jures ka paljo Lnnimesi surma sanud. Saggedaste juhtunud innimesed, kes metsas käinud, kesk tulle sisse, kust ennam ärrapeäsemist ei olnud, waid piddid senna jama.  Sesuggustest õnnetustest kirjutawad mitmed,  et tulli korraga körwast metsast ette jooksnud,  ja waesed innimesed kesk tulle sisse jänud.  Korraga kuuldud ühhe mäe otsast appi hüüdmist ja kui senna. wadatud, olnud üks mees omma naese ja pissukese lapsega üllal mäe otsas, kes kiösendades kässi wälja sirrutanud;  agga enne, kui omma hirmust otsa weel ollid öiete ärranäinud, olnud kõik mäggi lama tulles. Paljo innimesi on terwisest, paljo peawarjust ja tenistusest ilma jänud. Ka need kõige wannemad innimesed ei mälleta üht sesuggust  metsapöllemisest näinud ollewad. Lissa. Peruust. Liwima Lsiwil kubberneri herra Lüsander olli mödaläinud näddalal meie linna kohto ja muud asjo jarrelwatamas. Ta olli Niast aurolaewaga otse Kurresare linna läiyud ja tulli sealt kesknäddala meie linna ja sõitis siit jälle Riga taggasi. Tunnaeile, se on 22. selle ku päwal, pühhitses  meie silla kohto sikkertäri herra Amende omma wiekümne aastast ammeti Zubeli piddo. 199