ja tema kiskus tütarlapse juuksed peast ja riided seljast lõhki. Et kiist teised hewalised kisa kuul' sid, ei teadnud nemad ometigi kohe appi minna; kui aga Ma ikka edasi testis, läksid neli naest aSja waatama ja leidsid seda näitemängu. Pois on 13. tütarlaps 14 aaStat wana. Teadmata on, kas tütarlapse wauemad sedawiisi lepiwad; soowida olekS küll, et pois oma häbemata üleannetuse  eest kariStud saaks. Selle kirjaga tahtsin mina meele tuletada, et wanemad ühel meelel peaksid oma lapsi kaSwatama;  naene andkn mehele ja mees naesele oma anu. Kus ulajas sõnakuulmata lapsed ou, kes waSturäägiwad ja tõrguwad. seal majas leitakse enamist, et wauemad ühel meelel oma kaswatamise  kohust ei täida. Kes tahab, et temal head ja wiisakad lapsed oleksid, se peab neile Ristiinimese eluga eeskujuks olema; peab neid .Jumala seaduse ja walguse poole juhatama; peab neid Issanda juure wiima, et se ütelda wõiks: „ Laske need lapsukesed minu juure tulla!" Peawad oma laste südamed iga heale lahtitegema ja seda nende secS äratama. leigata tahab, peab ka külmamai" M. K. 22. Juulil oli Koeru kihelkonua-kooli majas ilmalik laulu-koutserl. Kuuljate roe muks laulflwad  Koeru lauljad 15 laulu kiituse wäart osawusega. — > Laulul ou ime taewalik mägi, mis sureliku inimese südant rõõmustab ja põrmu pinnast kõrge waimn walla poole ülendab, headuse  ja iluduse kaunist tundmist ärataks. Ta ou kaunis mõnus abi nõu waimuharimise  põllul. Õitsegu, kaswagu. kosugu ja kandku head wilja laul igas Eesti kihelkonnas! A. F. R Tallinnast, 21. Heinakuu paamal. Niamaa poft-direktor annab selle maa avalehtede  läbi teada, et edaspidi ka aurulaewade ja „öeander" peal kirjakastid saamad olema, nenda kui taniue juba aurulaew „Admirali' peal, ja et nende sisse kirjast panna wöib, mis Riast Peterbnrgi. Tallinna, Hapsalu ja Kurvsaarc lährwad. Riigi post - depavtement annab teada, et nüüd, kus kõik söeawägi Tnrgimaalt tagasitulnud on, enam ilma maksuta kirjasi senua saata ei wöi. KmgituSte eest, mis Tallinna linna poolest  ärapõlend Orenburgi linna kasuks. ja Tallinna  kaupmeeste poolest ärapõlend Irbiti linna kasuks 500 rubla ja 1500 rnbla  saadetud  on, saab mõlemile Kõigekõrgem tänu awaldnd. Kuida kuuleme, on ärasnrnnd Pdterburgi ülema konsistoriumi prokurator Theodor Saestigen  oma testamenti läbi Tallinna Kannti-gildile 3000 rubla kinkind, et selle raha intressidega ikka üks waene poeglaps kaswatud saaks, kelle wanemad Kanuti-gildi liited on, ehk enne olid. Kesknädalat, 1 Augustil andsiwad Lootuse  selsi lauljad Kadrentalis Schweikerti salongis  kontserti. Seks walitud laulude kogu oli wäga mõnus ja saiwad ka läbistikku kõik heaste äralaultud, nõuna et kuuljad peaaegu iga laulu korrata soowistwad. Meil ei jää siin muud üle kui peame rõõmuga ka oma poolt Lootuse selsi lauljaid kiitma ja üleselle soowime südamest, et nimetut selts ja tema lauljad ikka sedawiist edasi tõttaks, küll siis ka pea Eestlaste  anu ja oma-oln lille - rikka pärje pähe saab. Hapsaluft. Kuida „Golos" kirjutab, on Hapsalu linnakohus graf Baronowi juhatamise  all olema raudtee - kommissioni ette ühe kirja pannud, kus sees seletud saab, kui puudulikud  teed Hapsalu linna on, kui palju se nendele  waewa teeb, kes Hapsalu meremees termist kinnitust otflmaS käimad. ja kuipalju seläbi Hapsalu kauplemine ja liikumine üleültse takistub  oleks. Läbisegamini olla selle kirja arutust mööda kolmel wiimsel aastal igal sumel 2000 inimest Hapsalu meremees käinud. Sume aeal, 20. Lehekuu päämaft 1. Mihklikuu pääwani toimetumad aurulaewad reisijaid ja kaupast Peterburgift, Baltiskift ja Wenemaa kubermangudest  Hapsalu, miS aga suure tarmitufe kohta mitte küll ei olla, pealeseda reisijaid merehaiguse  läbi piinata j. n e. Selle peale tähendates,  et ligem raudtee-jaam, Klooga, Hausalust  aga 60 wersta eemal on, ja et uks abiraudtee  sealt Hapsalu, terwise-otstjatele suureks kergituseks oleks, kelle hu k ka selleläbi pea kahekordseks  tõuseks, palub linnakohus raudtee-kommissioui,  seda asja oma järelmvtlemise alla wõtta. Baltiskift, 20. Heinakuu paamal. Heile sai siin waeStemaja ehitamiseks aluskiwi pandud, Aastast 1833 kuuni 1863 oli waeStemaja  ühes linnamajas, sealt saadik aga, kus linnamaja uut ehitust tarwitas, ühes üüritud pänsmajas. Haljama kihelkonnast, Loobu mailast tulemad  need kurwad sõnumid, et seal endise Liholõpe karjamõisa rentija, Andres Reinbergi 17aastane tütar Elwiine Mathilde mee sees õnnetumat surma leidnud. Reedel, 20. Heinakuu  pääwal olid õed Helene ja Elwiine ujuma läinud ja sügamisesse, küll ka weewoolu sisse sattund. Mõlemad olid mee alla langeud, wauem  õde Helene ennast suure ma emaga ühe mee peal ujuma puu peale peastuud, kust teda üks noormees Otto Wiides kaldale kanuud. Noorem õde oli aga waljuft woolust alla-aetud ja pärast surnult maale toodud. Jälle on üks õitsew noor elu õnnetuse läbi siit ilmast kustutud.  Jumal kinnitagu tema omakseid! Tart u st. Meie maa kuulsa looduseunrija Karl Ernst vou Baer'i mälestuseks peab, kuida juba mõne aea eest kuulutud sai, üks auusammas  Tartus ülesseatud saama. Komitee, mis selle auusamma karmis raha korjab, kuulutab nüüd, kui palju täuiue kokkotulnud; selle kuulutuse  järel tuli Riamaalt .... 7334 rub. 27 kop. Saaremaalt . . . . 116 „ Tallinnamaalt . . . 1032 „ Knliramaalt .... 682 „ „ Soomemaalt . . . . 221 „ 66 „ Poolamaalt 3l 3 „ 4 ~ Weneriigi teistest kubermangudest  . . 4497 „ 99 „ Belgiamaalt .... 74 „ „ Saksamaalt .... 1493 „ 26 „ Prantsusmaalt . . .176 „ 30 „ Inglismaalt ... 106 61 „ Jtaaliamaalt .... 7 „ 70 „ Austria-Uugrumaalt . . 60 „ 52 Nootsimaalt .... 179 „ 10 „ Türgimaalt .... 20 „ „ juuretulnud intressid ja paberite kasud . 252 „ 78 „ Kokku 17,649 rub. 23 kop. Kõik se raha on kuue kun aea sees sissetulnud  ja wõikS ka juba mööduda, et aga mälestuse  sammas mehe kuuluse sarnane saaks olema,  korjatakse meel edasi ja tahetakse mitmeid meistrid kutsuda, selle tarwis proow - modelid sissesaatma. Ni a st. Hoolas Baltimaa wanuduste uurija graf Karl Georg Sievers on oma mõisas Wõunu liuna juures, 19. Heinakuu pääwal äkitselt surnud. Peterburgis on Dr. Baertels nõu peale ja juhatamise all üks uutwiisi töörahwa maja ehitud, kus 40 kuuni 50 töömeest korteri ja toitu leida wõiwad, mis eest neil kaheksa rubla kuus maksa on. Maja on wäga kenaste ja puhtaste, aga mitte uhkeste ehitud sa kõigi riistadega ja asjadega täidetud, mis korraliseks puhtaks eluks tarwis on. Toit on niisamati hea ja tugew, aga mitte uhke; pesu saab majas maksuta muretsetud. Armatakse et sellest asutusest  töörahwa korralise elule palju kasu sigib. 25. Heinakuu pääwal 12 ringkonna rahukohtu-herra  ees sai kahe petja ja kurjetegija üle kohut mõistetud Weikebürger Strekopütow ja suuretüki-wäe. uuteroffiziri naene Martha Sabe lina seisid kaebtuse all, et nemad sigarite sees wõeralt maalt 1, 3 ja 5 rublaseid paberid stssetoimetaud, ehk sisse toimetaja tel abiks olnud. Üks kolmas, talupoeg Belzow, teda nemad ka sesuguse toimendusega austada tahtnud ja temale  tuhande rubla pealt kolmsada rubla waewapalka  pakund, ou seda asja kohtusse ülesammd; sedawiisi ou siis isewiisi kaubaajajad „Greka- trahteris, oma asjatoimenduse juures kinniwõetud ja luku taha pandud. Et asja tarwis enne meel mõnda tunnistust otsida, on wiimne kohtumõistmine 31. Heinakuu pääwa peale jäätud. Wene zeitung „Nowaja Wremja" järel ou Weuemaa kloostrite aastane sissetulemine 3 millioni rubla. Intressi paberid on kloostretel 23 millioni rubla. Suurem warandus on aga kuld- ja hõberiistad, kallidkiwid, perled j. n. e. Kasu, mida klooftred rahmale toomad, arwatakse selle suure rikkuse kohta wäga mähe olema. Nimetud Zeitung armab, et õige oleks kui klooftred  seda warandust, mis rahwa keskift korjatud on. nüüd ka rahwa kasuks tarmitaksid ja nimelt koolide eest hoolt kannaksid, mida riigiwalitsus ega semstwo nii järsku mõnusa ja mõeduwa korra peale saata ei suuda. Kali s h i st. Suures Poddenbizi külas peasis miuemal nädalil tuli lahti, kui köikrahwas  wiljapöllul leikusel oli. Et warmalt abi ei saanud, ou 60 elumaja ja 75 muud hoonet mahapõleud. Waesed omanikud ou kõik oma warandust kaotaud. Kuida kirjutab, ou selle maa nõukamad rahwas oma kestis kokkuastuud, et õnnetumatele abi saata. Lublii uist. Kuida „GoloS" teada saanud, on mõne pääwa eest sealtse ringkonnakohtu  ees üks isewiisi kaebtuse-asi kohtumõistmise all olnud. Weikseli jõe äärdses maades on üks rahwa-kombe, mida „Shmig" nimetakse. Selle järel kallawad esimesel Lihawöte pühal tuttawad ja sugulased, kui kokku saawad, wett üksteise peale; rikkamad wötawad selletarwis kallist lohnawat  wett, waesemad paljast kaewu- ja jõewett.  pShmigi" juures tarwitakse isewiisi nöusi, mis wett wäljapurskawad. kui nende külge puudutakse; maarahwas kallab seda wett tassidest, klaasidest ja teistest riistadest, mis käepärast  olema juhtuwad. Rakolupn külas, Krassnostawi  kreisis olid selle aasta Lihawöte esimesel pühal noored mehed seda kombet kõigi külaneidude  juures täitnud, üksi aga 19aastane Helene Sholnatsh oli kas nnustud, ehk meelega mahajäätud. Selle üle oli neiuke kurb kaemas oma kurbtust noormeeste masta, ja kuida aru ei saaks, miks tema alwem oleks, kui teised tema ealised neiud. Noored mehed lubasid ka tema tahtmist täita. Neiuke pani ennast rõõmuga  parema riide läks poistega jõe ääre, seal pidasid kaks tema kätest kinni ja üks poisike kallas temale kaks raaudatäit külma wett üle pea. Neiuke astus paar sammu tagasi, langes maha ja oli surnud. Tütarlapse wauemad on nüüd noosmeeste peale mõrtsuka-töö kaebtuft tõstnud. Järelkunlamised on asja nenda leidnud,  kuida siin ülespandud. Silmameega püüdsid  noormehed kohtu ees seletada, et nemad kurwa juhtumise juures ilmasüüta on, õnnetust mida ükski ettearwata ei wõinud; kõik oleks nenda tehtud, kuida wana rahwa kombe pärib, ja pealegi neiu oma soowimise peale. Nooredmehed  saiwad kiriku noomimise alla mõistetud. Slonimist (Grodno kubermangus.) Üks imelik  looduse-näitus on Bütni alewi juures nähtud. Öhk oli puhas ja selge, kui pärast lõunat kell 6 Lääne poolt imelik pilwe tõusis; se oli sinipunane  ja keskelt käisid tulesammad wälja. Teine poolt tuli paks must pilwe wasta, et pimedus üle alewi seisis. Mõlemad pilwed lõid kokku, kange wilistaw heal kostis ja suure mürinaga waos wesipüks alla. Se keeritaS ümber kiriku, lõhkus ühe nurga ja kiskus suured, faeaastased puud ümber, mis kiriku ümber kaswastd. Se kõik sündis mõne silmapilgu aeal. Siis tõusts wesipüks Hlespidi, kõikus üle katusele ja kiskus mndest kakskltmmendüheksa lahti, millest mõned