takse, ja mis köik rentniko EichfuM ommadus, merre põhja läinud. Riast. Kõlidest. Kuida koli assi ewangeliumi  Lutteruse usso koggodustes, ja nimmelt  Eestimaal, Tallinna kubbermangus, eddasi  läinud, sedda woime siin allamal, Eestimaa  statiste komite polest antud sönnümitest, mis nad issi sinodali protokollist wötnud, nähha.  Kui need sönnumed ka üsna täielikud ei peaks ollema, siiski pannewad nad meile üht pilti meie silmade ette, kellest rahwa eddasi samist,  walguse teel, woime nähha ja ärratunda, kui paljo sellega eddasi sadud. Eestimaal olli neil aastail: 1860—61 218 maäkoli 7,679 kolilapsega 1863—64 315 .. 12,688 „ 324 14,725 1867—68 388 .. 21,942 1868—69 400 24,708 .. 1869—70 426 . 26,931 . 444 .. 26,379 - .- 1871—72 451 „ 27,548 . Wimasel aastal on Eestimaal 52,025 koli arrulist last olnud, se on 7 künni 17 aastani. Neist on siis 52 protsenti kolis käinud ja teised  kõik koddo öppetud sanud. Rõugetest. Need pallumata wöerad tahtwad, kuida nende ollemisest nähha, se aasta pärris kortert meie jures wötta, nago kolera sedda wahhest teinud. Kellel siis lapselik perre ja omma ello ka armas, sellele tewad nad nattuke  murret ja se ei sowiks nendega mitte lähhemat  tutwastust tehha; agga kuida näeme on nende järge jubba iggal poo! ja iggas külges  leida. Watame Wennemaa pole, seal on neid ennamiste iggas kubbermangus, ka Tallinnas  ja seal kubbermangus on nad jubba mõnda noort ja wanna maggama kaisutanud ja nüüd leiame Ria seitungist, et nad ka seal omma tööd ailustanud ja jubba mõnda kümmend  wodisse wissanud. Woime ka, kuida sealt üllesantud, selgeste ööda, kuida röugetega luggu seal on. 10. Webruari! olnud 72 röuge pöddejat tohtrite rohhitsemise al, künni 17. Webruarini tulnud jure 53, selle naddala aea sees sanud terweks 23 ja ärrasurnud 12, tohterdamise alla jänud sel päewäl 90. Perno linnas ja siin ümberkaudo on nende järg ka wäljas, agga kui suur nende hulk, kes haigeks janud ja ärra surnud, se põlle meil mitte selgeste teada, lodame agga eddespiddl selget otsust anda woiwad. Wäljapandud laps. Webruari kuu 32. päewa õhtul, kello pool seitse, on kollegienassesfori  Nikolai Shmatkowi tüdruk ommast  wöörusest üht kahhe näddalist, mähkmete ja nartsude sisse mässitud tüttarlast leidnud. Missuggune ronga emma tedda senna külma kätte mahha pannud, on praego alles üksi lummala teada. Lapsoke sanud kohhe sealatse laste kaswatamise maeasse kaswatada widud. Tallinnast. Kingitus. Rõõmsamat asja ei woi ühhe seitungil kua olla, kui sedda, kui kegi omma korjatud ja palle higgi sees tenitud kõppikaid mönne hea asja kassuks prügid,  egga omma süddant selle ilmaliko mammona  kulge ei lasse kinni kasmada. Wadake, mis seitung ..Wall. teadaandja" könneleb, ta ütleb: Tallinna esstmese kilde kaupmees herra, Karl Weisse, on omma ärrasurnud onno mällestuseks,  kes 25 aastat Peterburgi Nikolailastepiddali  direktor ja üllem tohter olnud, üht summat rahha lstWO rubla selle piddali kassuks kinkinud, et selle summa intressid  selle piddali kassuks prugitüd woiwad sada. Kinkia olla ka ühtlase mahha teinud, et kui se peaks ollema, et nimmetud piddal, olgo mis taht wia parrast peaks kaotud sama ehk kadduma,  siis temmast kingitud kaptal temma ennesele  ehk temma pärriatele parrast temma surma,  peab wälja ja taggasi maksetud sama ja ka sedda lubbanud, et temma malmis olla, kui nad tedda peaksid selle piddali komite au-liikmeks  wallitsema, sedda wasto wötmas. Suur Majestät Keisre Herra on 13. Januaril, kõrgest  wallitsema keiserliko kantselei neljandama jao allandliko teadaandmise peale, kõige kõrgemalt  armolikult lubbanud, sedda kingitust wastowötta  ja kinkiat selle komite au-liikmeks nimmetada.  PeterburgiA. Kol erast ja röug etest. Üllem tohterdamise wallitsus wöi tepardemang annab teada, et nende sönnumlte järrele, mis 9. ja 16. WebruarL kuu päiwe wahhel, sisse tulnud, kolera többi kustumas olla, ülleüldse 88