292 Sensuri polest lubbatud. Rigas, 27. Augustil 1873. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzjonn. Trükkia F. W. Borm. Kõige üllema Keisri poolt kinnitub Tallinna kauba pank ja temma abbipank Pernus. Põhjus kaptal rubla. Meie tallitus ja töö on issiärranis ni paljo kui wöimalik rahha ja wekslite asjo toimetada ja nimmelt: 1) Jggasuggu krono pabberid, aksisid, wöllakirjasid ja muid hinnawärilesi. pabberid müa ja osta. 2) Rahha laeno peale anda ja nimmelt rahhapabberite ja kandade wasto, mis pandiks antakse. 3) Wekslite ostmine ja mümine ehk ka wäljamaksmine. 4) Rahhade ja rahha pabberite üllalhoidmine ja wallitsemine, mis, olgo et igga innimene issi, ehk kohtud, kinnitud seltsid ehk awwalikud allustused ja kassad meie kätte hoida andwad ja wastab pank kõige omma warraga selle eest, et ei tulli egga marga näppud andjatele kahjo ei sa teggema. 5) Eddasi käidama rehnungi peale rahha wastowötta, mis eest 4 protsenti maksetakse. 6) Wöttab pank nimmetud ja nimmetamata aea peale rahhasid wasto ja maksetakse intressisid ni paljo kui aeg wälja kannad. Need tunniskirjad, mis pank sissemaksetud rahhade peale annab,  woiwad igga summa peale, mis ülle 100 rubla, sissemaksja nimme peale ehk ilma nimmeta  antud sada ja kõik kohtud, awwalikud allustused ja kassad woiwad neid, ka kaptali põhjuseks  prukida. Panga tähtede wasto sissemaksetud rahhade intressid on eest otsa nenda kinnitud: Panga tähhe eest Illt. aastas prots., se on I kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest lüt. L aastas 422/100 prots., se on 12/10 ?opp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest Int. 0 aastas prots., se on kopp. päewas 100 rubla pealt. Panga tähhe eest lüt. v kouponfidega ja iggal aeal prii seisaw 6 ku üllesütlemisega 5 protsenti  aastas. (Pangatäht C?, mis übbe aasta eh? pikkema aea peale antud, kannab G protsenti aastas.) Meie tähhendame sia jure, et üllemal nimmetud panga tähhed, prii meestele issiärranis wägga hästi seiso kaptaliks kölbawad, sest et nende jures ialgi kahjo karta põlle ja pank ennesele kohhuseks  teinud, sedda kaptali, mis peale se täht antud, täieste wäljamaksa. Lähhäb üks sesuggune tunniskirri  kaddunuks, ehk põlled se ärra, ehk et ta perremees, olgo mis taht wisil Lemmast peaks ilma jäema, kui se agga Lemma nimme peale kirjutud, ei sada kaptali egga intressidele kahjo, maid se saab La sowimise peale kue ku aea järrele surmatud ehk kirjast mahha kustutud ja pank annab Lemmale selle assemels jälle ue tunniskirja sellesamma summa peale, mis peale teine olli kirjutud. On kellegil Peterburgi, Mõskma Riga, ja mönne mu suremasse kohta Wennerikis ehk Wöeralmaal'rahha  maksa, siis maksko sedda sia sisse ja meie anname kirja ja se rahha saab seal wäljamaksetud..  Otse nendasamma maksame meie ka kouponsid, nihästi omma- kui wäljama krono ja raudteede laeno pabberite ning ka pantpriwide eest, enne kui nende aeg täis sanud, wälja. Tallinna kanba pank. Kes Killinga wallakirjutaja ammetid ennese peale wötta tahhab, tulgo 11. Septembril s. a. enne lõunat  kello 12 wallakohtu maeasse kaupa teggema, ja seisuse- ja ellokombete attestat liggi wötta, mõistust saab, kui tarwiline on. Keiserlik üllewataja  kohhus järrele kaema. Killingas, sel 21 Augustil 1873. Tallitaja J. Langholz. Kirjutaja A. Pahl. , Ähhe mõisa peal, mis 20 wersta MMM Tallinnast emal, on 50 lehma piim 1. Oktobrift 1873 rendi peale sada. Lähhemat teadust  annab Tallinnas hobbusepea ulitsas (Pferdekopsstratze)  ommas maeas Molleri herra. s Pajaks mõisas, Nissi kihhelkondas, Perno postmaantee lähhedal, on üks karjamöis  rendi peale sada, kus head põllud, heinamaad  ja üksik karjasmaa, uus ellomaea, laut.. ja küün. Ka on üksikud tallo kohhad, Pajako ja Äddila  mõisas kas rendi peale sada ehk pärriseks osta. Kaupa Lehhakse Pajako mõisas. Pajako mõisas, 19. Augustil 1873. Baron Stackelberg. Z Rapla kihhelkondas, Waldo mõisas, Tallinna kubbermangus, on 102 suremat ja wähhemat tallo kohta müa ja ka rendi peale sada. Lähhemat teadust  annab 15. Septembri kuu päewast sadist Waldo mõisa wallitsus. . Z