huö omma mõistust taggasi wöttab ja nende öppetajat jälle temma ammeti peale taggasi panneb. Sesamma rahwa koggo teggi kindlaks,  sestsammast omma otsus kirjast, mis nad kõik omma käega ollid alla kirjutanud, üht kirja Ewangeliumi kirriko üll ema radile ja teist kirriko ja kolide ministre kätte sata. Jtaliamaalt. Mällestuse sammas. Mönnel mehhel olli se hea nõu mele tulnud, wanna ärrasurnud keiser Napoleoni Ili mällestuseks,  Mailandi linna, üht mällestuse sammast  ülles ehhitada, kellega Jtalia rahwaö omma  tänno temma wasto õlleks üllestunnistanud;  agga selle wasto olla jälle teised mehhed üllestöusnud ja öölnud, et se koggoniste korda ei minna, sest Mailandis olla üks seltskond Mentana mällestuse samba tarbeks rahha korjama  hakkanud, mis siis, kui wastus kirri, Napoleoni  Nl. söbradele, ta au-samba polest olla. Rahwa poolt seisjate komite olla öölnud: ..Süddamest tännawad nad Prantsuse riki ja mötlewad armastusega nende peale, kelle abbiga  nemmad ja nende issamaa wöerast ikkest lahti peäsenud, agga Napoleoni mällestuse samba wasto seiswad kõik kätte ja jalgega. Rahwa eestseisja komite peab sedda, kui Napoleonile  mällestuseks' sammast ülles pannakse, ühheks sureks Jtalia rahwa laemduseks ja ühheks  wihha waenuks Prantsuse wabbatrigi wallitsuse  wasto. Ta on Jtalia maad ja rahwast priiks rahwaks teinud, agga ei mitte ennese, waid Prantsuse rahwa werrega, agga ta on ka omma waewa eest head palka wötnud, sepärrast  tulleb kõik se tänno Prantsuse rigile, kedda meie ka auustame ja süddamest tänname. Ring-kirri. Kuida Roma seitung ..Journa de Florence" könneleb, on wanna paawst ühhe ring-kirja läbbi, mis igga piiskop  sanud, nende käest nõudnud, uskliko koggoduse  hingesid manitseda, Napoleoni mällestuse  samba kassuks mitte rahha anda, sest et temma sedda rahhuga pealt wadanud, kui mitmed  maakonnad wanna paawsti käest ärrawöetud  ja et temma läbbi Jtaliamaa ühhendus korda on läinud. Se teada andus ei hellise polegi kahhelikult, sest et waimoliko meeste selts Jtaliamaal nendega ühte nõusse heitnud, kes rigiwallitsusele uut wundamenti tahtwad alla tehha. Wanna Napoleon, kui ta alles Prantsuse  troni peal istus, kitis ennesest, et temma kirriko, wanna paawsti ja rahwa eddasi samise kaitsja olla, agga töe polest olli ta ennam igga ühhe waenlane. Ta ei olnud muud, kui agga üks suur au-ahnitseja innimene, kes agga üksi omma kasso nõudis, agga teistest middagit ei holinud; ta püüdis paljo ennam kristliko, walguse  teede peal eddasi samist kautada ja selle assemele uhkuse semet rahwa süddamesse külmata.  Omma au ahnuse sees ajas ta ennast künni Prantsuse troni peale, ja kui ta ükskord seal olli, siis arwas ta kõik mailma omma wallitsuse a! seiswad ja et kõik mailm temma sönna järrele piddi tantsima. Ja ehk temmal kül ka ommad murred ollid, mis tedda waewasid,  neid püüdis ta omma uhkuse alla mahhamatta.  Ta on nüüd jubba siit mailmast iggawese  kohtomöistja etteläinud, sepärrast lasseme  tedda rahhus hingada, ja ommast maea- piddamisest arru tehha. Uemad sönnumed. Riast, 1. Webruaril. Meie aulik kindral kubberneri herra, würst Bagratsion tulli tänna lõuna kello pool üks kalli terwisega Peterburgi  koeo taggasi. Et Jummal Austria keisre Prants Josepi  manna emma, keiserinat Karolinat Augustat,  siit mailmast arrakutsunud, on meie suur ja armoline Keisre Herra kõige kõrgemalt käskinud,  keiserlike maea nelja näddala peale leina rided selga panna. Madritist, 29. Januaril. Hispania kunninga  Amadeus l. himmo on sealt ma tronist ja kronist ni täis, et sedda kindlat nöu wötnud,  ennast kunninga ammetist lahti wötta; kui se tõeste sünnib, siis saab sest rigist otse kui Prantsuse rigist, wabbat riik, kus mitte ennam kunningas waid p räsid ent wallitseb. Sellesamma päewa öhto kirjutakse, et kunningas  köwwaste selle jure jada, ammetist lahti wötta. Muido olnud kõik asjad waggusi. Madritist, 30. Januaril. Kunninga lahti wötmise kirri on tänna kortese ette pandud. Mässajad katsunud jälle kord nattuke tülli tehha,  assi põlle agga hästi läinud, sanud kohhe waigistud. 50