Õpetused. I. Löunapoolödes Euroopa maades, kus palju aeawilja kaswatatakse, on mõnes kohas aeapuude  peremeestel ja kärnaridel see pruut, et nad iga kewade iga wiljapuu juure ühe sipelga pesa asulawud, sest nemad olla seda tähele pannud el sipelgad muid pahategewaid putukaid wiljapuude  pealt äraäwitada. Meie ei niineta seda asja siin just mitte seepärast, et meie maa wiljapnude peremehed ja harijad ka seda pea< wad tegema, waid aga seepärast, et kui meie wiljapnude juures ka mõned mustad sipelgad näha on, et meie neid ära ei äwita, waid neid puude tuluks olla laseme ning ka selle peale enam waatama hakkame, et wallatumad poisid mitte sipelgate pesasid metsadest ära ei äwita ; sest sipelgad puhaslawad ka metsast katzjMkW putukatest. 11. Seeiied. Nõua arwata 20 aasta eest meie poisikese põlwes kaSwsid meie pool palju seeni, kuuuakS uüid aga neis samades paikades mõned seened situ ja seal näha on. Se on üks suur patt, kui niisugune kallis rahwa leiwa särwe hooletuse läbi aaft aastalt ikka wähemäks jääb ja weel suurem patt on see, et mõnes kohas waesnses kiratsew rahwas kogunigi ep ole seeuede kasil weel luudiua õppinud. Seepärast  olgu esimene maanilsus niisuguste inimestele,  kes seeni korjawad, ei nad mitte seeni juurtega maast üles ei tõmba, waid neid noaga maa pinna ligidalt ära lõikawad; sest juurtega nleskiskuinisega äwilame meie seenede sigimese kohad ära. Ka oleks soowida, et küpsede seente lakad, kus seene seemned ou, metsas ärakooritud saaksiwad, et see läbi nende siginemine iika enam ja enam laiale laulud saaks. Teine sõna olgu neile, kes seenede kasu weel ei tunne: nemad õppigu esiteks söödamaid seeni tundma ja siis neid rohkel mõedul oma leiwa särweks pruukima ning neid ka kauba aeamiseks korjama.  Söödama.seenede hais läheb wärske jahu haisuga peaaegu ühte ja seeparast kerged aratuuda.  Ka oleks waga soowida et koolmeistrid juba koolilastele niisugusid asju õpetaks. Ungari-,  Zjaalia- ja Böömimaal nimetakse seeni ~ i gapääwas eks l eiwaks ". 111. Zahu-turbla leib. Daaniamaa! saab mõnes kohas järelnimetut segadisesi leiba tehtud, nii kui: 200 naelu kaera ja ruki jahu ja 300 naela turbla (mätta) jahu ning 5 naela soola  saamad segatud ja nagu muugi leib leiwaks  tehtud. Selle leiwa ga wbib wäga hästi hobusid sööta ja sealised põllumeeste seltsid on seda wäga omaseks kiitnud. IV. Wili sumbuud. Wärsked söed saawad pihuks tõugatud ja seda pihu segatakse soea aeaga wil;a hulka, lastakse 2 nädalat seda sedawiisi  seista, siis puhasttatakse seda jälle söö pihust ja wili ou jälle kui muugi wärske wili. Sumbunud  kg eru wõib ka kohe kui leiwad ahjust wälja wõetud ou ahju pauna, tua- ja ahju-uksed lahti hoida ja siis õige hoolsaste ahjus segamini  liigutada ning natukese aja pärast on nad jälle head. V. Siid kihtine. Mõnel Wmesel on seewiis õmbluse juures siidi otsi suhu kopsata, aga nad ei tiagi, et Mased otsad kihwtjsed on. Ahned siidi kogujad ja müijad kastawad kaunis sageste yma Mdi kogu kihwtise tina ja tflngi soolwe sisse, et seeläbi siid enam waeks, aga seeläbi saab siid kihwtiseks ja nimetud otsade suus pidamine  teeb nõrga elule otsa peale. Tsensuri poolest lubatud'. Tallinnas. 27. HMMuyiP.:»S7S. TrükWd-sii« Ufvr»'i Pärijate juures Tallinna Tovmwohteikohus annab teada, et Toompü allewis, waestekooli ulitsas, maja Nr. 125 u. 1531 kõige hoonedega,  mis Keila liigmehhe Liustav Kollsri nimme peal seisab, S. Augustis 1879 a., kell 13 lõuna aeg, wohteikohtotoas  saab auktsioni peal ürra miidttd. Lühhemad teadust annab wohteikohuse kantselei. Tallinnas, Toompeal, sel 12. Juulis 1879. President Hnhn Asjadetoimetaja Anderson. Tallinna Linnakohus kuulutab seeläbi üleüldiseks teaduseks ja järeltegemisekS, et linnawolinikiide-lognduö ouias koosolekus sell aastal 8. Mai luu Mwal linnascaduse  10S ja 104 artikli põhja peal järg. mist, siit linna elauikudeUe siduwat, kauplemist  wärSke lihaga õiendawat seadmist  on annud: § 1) igal poel, kus würsket liha saab müüdud, peab wähemast 4 kubiiksülda  lühwtirumni olema; tz 3) ühe niisuguse poe põrand tohib üksi liwist tsemcntist, ehk aswaldist (maa-pigist) tehtud olla; seinad peawad  õliwärwiga würwitud olema; K 3) Ühte niisugusesse poodi peab wõima wctt lasta sisscjooksta, nii sama peab ta ka heaSte weutiliiritud olema, s. o. sinna peab itta würsket  luhwti sisselastud saama; Z 4) kõik liha, mis mllümatta jääb, peab selle aja peale, kus pood kinni on, ühte kohta wiidud saama, kus Uks Mölder on; tz S) mitte uste, ega ka uksepostide külge ei tohi liha ülesripputud saada; K 6) kaubalauad peawad siledakslihwitud  kiwitahwlitest olema; § 7) liha tohib uulitsatel üksi puhta sõidunõudes ehk moldides ühest kohast teise kohta wiidud saada ja peab tsepeal ikka puhta linase riidega kinnikaetud olema; tz 8) 3. § esimene jägu ei pnudu mitte lihapoodidcse alewitcü ja toom- Ml; Z 9) see seadmine hakkab mõeduma 1860. aastat I. Januaari kuu püüwast saadik. Tallinnas, Linnakohus, 20. Juuni kuu Mwal 1879. Linnapea M Baron Uexkull- M 1339. Linnasikertar. O. Beneeke. 19 rM wamMlka: SZ sel kuu P. on KatharinenthaliS Schwei»„.t  MM veal üks dopelt kapslcga uaeSterahwa Kd u«« ,W-I- !>.»»» ärokadnnd. Ülemal nimetud waewapalla l-Ilele, I-» selle Umt kkttetoob weikse «ompaSuoi uulitsast Renne majäse  Nr. 234. ScheremetsewSki kätte. Wanemad. kes omad lapsed Tallinna koli panewad.  sawad odawa hinna eest kosti peale, ehk korteri w?etud. Weikse Arewjewi uulitsas Nr. 300. ml tarwls Hotel Lötvi. "Maal toatüdrukud ja üht rarjatttdvukud, ehk ka karjanaest. selgemad teadust annab selle lehe redaktor Nõmme mõisas. Sealsamas antakse ka teadust 6 tunni 7 uue wabadiku  koha üle, mida tahtmist mõõda ka juba sel suil wõib wastawõtta. Teada and inised. Tallinna Linnakohus kuulutab seeläbi üleüldiseks teadmiseks ja järeltegemiseks, et linna-wolinikude-kogudus omas koosolekus sell aastal 7. Juuni kuu pääwal linuaseaduse 103 ja 104 artikli põhja peal selle rahwawoorimeeste taksi juure, mille järel praegu käidud saab, allseiswaid siduwaid lisandusi on annud: a) Sõidud lühema maa peale, kui kolm wersta: Kahe Ühe hobusega hobusega. 1) ühe sõidu eest linnast Lasna mäe jalani Peterburi tee peal rub. 40 kop. rub. 30 kop. 2) ühe sõidu eest Strietbergist (sukru wabrikust)  saadik rub. 50 kop. rub. 35 kop. d) Sõitude juures, mis pitkemad on, kui kolm wersta, ci saa edespidi, nii sama kui ennegi, taksi järele käidud, üksi järgmiste wäljawõtmistega: 1 rub. 20 kop. rub. 85 kop. rub. 60 kop. rub. 40 kop. l rub, 20 kop. rub. 85 kop. rub. 70 kop. rub. 50 kop. 1 rub. kop. rub. 80 kop. rub. 60 kop. rub. 40 kop. Tallinnas, Linnakohus, 20. Juunil 1879. Linnapea A. Baron Ucxküll. H 1240. Linnasikertar O. Wenecke. " "K u u l u t u s. Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eeft rahwa kätte toimetada, peame aga sellepärast paluma, niipalju kui wõib rohkem lehti ühes pakkis tellida. Iga lugejale oma adresfl peale saata, käib üle meie jõu. , 1) ühe sõidu eost Kosesse 2) ühe sõidu eest Schwarzenbecki (Musta jõeni) 3) ühe sõidu eest Libertiisse: . . . . 4) ühe sõidu eest Telislopli ja Molli . 5) ühe sõidu eest Tcliskopli ja Moiki sinna ja tagasi ühe pooletunnise ülespidamisega 6) ühe sõidu eest Lööwenruuse ja ümber- PAHapSSW, s« Juli ku» päätval s smimd KaWmchM ZliMtülttli SckM Eesti seltsi „Looluse" lauljad laulma. Hakkatus kell pool S õhtul. GMisus. *4 Tänawu saab ««., RS. ja »». AuguStil Pärnu PõllutöL uäitns kõiksuau maja lo omi ja põllutöö ja käsitöö asju wastu woetakse. Waha saamad jautatud parema i°°S- « 'h°b ja .auraha, « auukirjad. Kes midagi näitusele tahab tua. peab seda kuum ». Augustini krrja teel Mttserswa adressi all ülesandma- Herra C. R. Jakobson Uue-Wänvraõ, Pernukaudu-Naitus koht on, Pärnus Conze herra aias, ning wõetakse näitusele toodud loomad ja asjad seal Augustil wastu. Nältuje komttre. ,vabriku leiwa Hiuuab. 1 leib 16 naela poolpüAitud jahust 40 kop. 1 6 .. " " " kk 1 mogusapn peenleib 3 naela Z.2 kop. 1 nisu seppik S naela 8 kop. , , walge leib mitmesuguse suuruses naelapealt 6k nenda kui rukkist ja ntsust laewa weepakke 3 kum 3 kop. nael. Tellimiste peale saawad weel mitmesugused  lciwad walmistud. - HMF-eie palume oma alistud lu- kaeblusi selle üle, kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe waljaandmise paika, Kiudstrsl pärijate trükimajasse Tallinna saata. Sesuguue  toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wahetamist ja wiidab aega. Schaalienburgi jumes .Tartus on praegu wälja tulnud ja igas ramatupovdis saada: Agnes Meruaner, waene habeme ajaja tütar ja Baieri maa hertjogiina ehk Armastuse ja hariduse mägi. Hind 30 kop. Must ja loodusest. Õpetlikud tükid noorele ja manale. Üles pannud M. J. Eise n. Hind 25 kop. Hute ja koe imet! Üks uus raamat, kelles W 5 kamalu täit nalja ja 35 pihu täit mõnusaid küsimist ja mõistatust leida on.. Hind 30 kop. Sandi raamat. Kirjutatud Õppetaja K. Körberi.  Hind 3 kop. Hma tuSa, oma kuva. ehk Lohmardi Kristjani ja metsawahi Lcenu armastuse lugu. Wälja annud J. Pär n. Hind 20 kop. Hke muna pärast. Jutt Baltimaa wälja annnd M. Põdder. Hind 30 kop. üks kahe- ja üks ühehobuse Voorimehe droshka nisamma kaks saani, wiis hoost kõige riiStatega ja kutserrietega samad ärra müdut Manesi uulitsas  M 303 naha wõib iga homiku kellu kaheksani. Hinnad Tallinna turrul. 25. Heinakuu pääw. Karduhmlid, tsetwk. 60 kop. Herned, t00p... . 7 „ Leatsed, toop .... 7 Tangud, toop ... 8 Weikse liha nael. . 13-17 S?a liha nael. . . 15—16 Rõõsk piim, toop . 4 Hapu piim, toop. . 5 Mant, korter.... 5 Laua wõi, nael . . 30 Püti wõi, nael. . . 26 Muna paar ... 4 Kauba-HLnnad. 21. Heina kuu p. 1879: Sola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwijool, tünder, 10 puda 3 rbl. Heringi tünder 13—18 rbl. Silgu tünder 13 —14 rbl. Kopli heina puud 40 kop. Hvlc puud 25 kop. Soome lat-rana perkpuda 22 rbl. Alwem raud 18 rbl. Kase pude süld 5 rbl. 20 kop. Männi pude süld 4 rbl. 60 kop. Kiwisüte puda 20 kop. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Telliskiwid tuhat 16—24 rbl. Katuksekiwid tuhat 40-60 rbl. Kustutamata lubja tünder 90 kop.