järrele piddi wäggrwatd wöimust sama, ja et Bismark kohhe mMde piM järrele ei tantsinud, söa tulli lahti minnema, mis Preislasi piddi allandama; seks arwasid endid targad ja wäggewad  kül slleroad; nende wallitsejä ehk keiser olla politika asjus tark. Prantsuse wäljsspolift  asjade tallitaja minister, woida sest tunnistust anda. Mitmele korrale olla ta tunnistust andnud, et Prantsuse rigi wallitsus sedda ei woida koggoniste kannatada, et Preisl«e  ni märatumaks sureks ja wäggewaks saab; södda on häddast tarwis, mis tedda wähhendab  ja ta kõrguse otsast tükki mahha leikab: ..Olgo nenda, mo armas minister on Keiser  oölnud teil on sulla õigus; õige järrelmörlemisega  ollen ma asja läbbi arwanud sh heidan teie nõusse. Minge omma kortrisse taggasi ja kirjutage kõik kirjad ja telegrammid  walmis ja pange neid Home warra mo ette." Ministril olli nüüd keisre käsk käes ja teadis mis tehha olli, - södda ja muud middagi kui södda. Koeo sades kutsus ta omma kantselei üllemät ja sellega olla nad künni teise hommikuni kirjutanud, ja kokko wötnud, mis söa kulutuseks tarwis. Nimmetud tunnil wötnud minister pabberi rulli peusse ja läinud keisrile näitama/mis kõik ollid ülles pannud. Keiser olla agga ühhe wagga tössise ja külma näoga ta wasto tulnud ja öölnud: ..Armas minister! Praego ollen ma söa ministriga pikka jutto aeänud. Minna ei mõtlegi ennam selle peale, mis ma teile eila ütlesin. Mul ei Me mehhi, ei hobbusid egga söariisto, kellega Pean ma södda piddama?" Minister kummardas,  pöris ümber ja läks. Tunni parrast satis palwekirja ja pällus ennast ammetist lahti, mis ka lubbati." Et se mis seal ramatus,  tõeste tossi, sedda tunnistawad ka würst Bismarki sönnad. Sel korral jäi kül södda taggasi, sest et Napoleon ennast ei tundnud Meel tuggewa kül ollewad; agga nelli aästat hiljem, siis hakkas peale - agga siin peame selle wanna töe sönna peale mõtlema : „Kes teisele auko kaewab, issi sisse langeb." Napoleon  kaewas Preisi kunningale auko ja kukkus issi sisft/ ? Km paljo se södda saksa rahwast wähhendanud,  sedda laiame siin- allamal: Saksa ssawäed on prsego löppetud söas, Prants- laste wasto mehhi kaotanud: „Ohwitstrist ja tohtrid 5838. hawatud ja 56 kaddund; weltweeblisi, undevupstrist ja soldatist  ü htekokko SZ, 224 surnud, 27,45 7. hawatud  ja lzmbeö 2W kaddunud. Se on.'siis kõik ühtekokko 47,662 pead, mis Wäggedest mahha läinud. .' WerfttWefl» Ku l utus. WgiwaWsus on 26. UpvMl Pariislastele üht mowaliko kulutust andnud ja seal seisab: ..Prantsuse riik on omma prii tahtmist järrele rigiwalli tsüst wallitstnud, se on ka se ainus õigusega wallikseja,  temmal on ükspäinis melewald sönna kuulmist nõuda ja ta Peab stdda, muido õlleks ta agga paljas nimmi. Rigiwallitsus on teile stddasamma õigust andnud, mis ta Lüoni ja Marseilile andis; teil ei olle melewalda suremat  õigust ennestele wötta. Se wahhem ossa, mis teid ennest alla sunnib, katsub wäggiwaldsel  kombel omma raud ikket kõige Wantsust rigi peale panna; ta raiskab rahwa warra,  panneb pürjerid wangi, rikkub tõõd, mattab rahwa käe käimist ja wiwitab wöem wäggede wäljaminnemist. Meie lubbame weel ükskord nende ello kaitsta, kes ommad söariistad käest mahha pannewad ja same ka nende eest murretstma, kes töö pudust parrast waesuse sisse sattunud; mässamine peab lõppema,  st ei woi kauem tunda, muido lähhäb kõik Prantsuse riik hukka. RigiwaMfus olleK stdda heamelega näinud, et teie issil nr wäggewad  olleksite olnud, omma pingsate käesi endid  peästa rc. :c." Mässajate wäggi näitab otse kui nõdremaks minnewad; agga üsna waggusi ei olle nad mitte. Uemad sönnumed. Peruus, s 5. Mail. Liwima kubberMango seitungi läbbi annab Liwima kubberuemango wallitfus teada, et Walga linna raekohto sikkertär  ja stndikus Gustav Groot Perno raeherraks.  ja oberwogtiks wallitsetud ja Liwima kubbermango wallitsuse p olest 23. Aprillil seks kinnitad. - Baltiskist, 10. Mail. Peale ISO purjuja  witto aurolaews on meie reide tulnud. Meie reid ja .wäin on jsäst puhhas. 166