sus sinna saatnud, rööwlite Lööd seal maha rusuma ja tema oli sell korral 300 Albaania rööwlit üles lasknud pua, mis siin sadade aastatel mitte ei oldud nähtud. Juba J pekis anti Mehemet Alile teada, et ta mitte edasi mööda maad ümber ei peaks reisima, sest et muidu temale õnnetust wõiks juhtuda. Siiski läks Mehemet edasi ja jõudis 21 suurtsugu seltsimeestega  Diakowitsa ehk Djakowa. Tema seltsimeeste seas oli ka Husni - Pashaa, Mehemet Ali suur waenlane. Et see mees mässajatega ühes nõuus oli, paistab jo sellest wälja, et ta eluga peasis ja esimene oli, kes sündinud lugu Konstantinoopoli tellegrammi teel teada andis. Juba Djakowasse jõudes, wõttis rahwas neid mehi ähwardustega wasta. LLaewalt oliwad nad ühe puu majasse korterisse heitnud, seal kandis rahwas puid ja õlgi ümber maja ja pistis nad põlema. Mehemet  Ali ja tema seltsimehed tungisimad läbi tule wälja, ning püstolite ja mõekade abiga tegiwad nad omale tee läbi mässajate hulga lahti ja põgenesiwad ühe mäe otsas seiswa torni sisse. Siin piirasiwad mässajad neid täitsa ümber, jooksiwad tormi torni peale ja tapsiwad Mehemet Ali kõige tema seltsimeestega  ära. Üleüldse arwatakse, et suurtsugu Türklased ja kõige kõrgemad riigi ametnikud Albaanialastega  täitsa ühes nõuus olla ja neid iga pidi toetada. Ehk küll Djakowas ka Türgi sõawäge oli, siiski ei ole neid Mehemet Alile mitte appi tulnud ja mässaja rahwas tegi, mis ta tahtis. Wene sõawäed on San Stefanost täitsa ära on 24. sl 20 Septembril nende asemele sinna pandud. Kindral ülemkommandör Todleben, würst Lobanow-Rostowskij ja Wene saadik Ateenest Saborow on mereteel kaheksaks  päewaks Liwaadia sõitnud. Kindral Todleben oli 6. ja 7. Septembril Adrianoopolis käinud, kus teda Muhamedi, Kreeka, Bulgaaria, Armeenia ja Juudi preestrid wasta wõtstwad ja kõik oina tänu selle eest üles tunnistasiwad, et neid Wene Keisri küsi nii tugewaste kõik selle mööda läinud aja kaitsenud oli. Mõlema päewa ohtudel obi terme linn malgustatud,  ka Türklaste templid (mosheed), ning akente peal seisiwad Keisri Herra ehitatud pildid. Monteneegro oli juba Türkasele kuulutanud,  et uueste temaga sõda saaks alustama. Nüüd on aga Türklane teada annud, et ta uueste saaks Albaanialasi rahule püüdma pöörda. Sellepärast on siis Monteneegro otsuseks wõtnud, sõa alustamist Türklaste wasta mõni päew edasi wiiwitada. Et Türklaste rahupüüdmised Albaanialaste juures maad saaksiwad leidma, ei ole aga mitte palju loota. Sest „Albaanialaste ühendus" Jakowas on Türgi walitsusele  ühe kirja kirjutanud, kus ta Mehemet Ali-Pashaa  surma kahetseb ja oma allaheitmist Sultani alla tunnistab, siiski aga ka kindluste teada annab, et ta sõariistade abiga Albaania jautamise masta saada wõitlema. Türgi sõawangidest oli Wenclane künni kesk Septembri kuuni jo .'>4,(UU) meest Türklasele walja annud. Konstantinoopolist tulewad taga järele meel sõnumed, et üks softa 31. Augustil, kui Sultan  wälja sõitis, läbi inimeste ja soldatite hulga tungis  ja Sultani mankri peale tormas. Enne aga, kui La Sultanile midagi paha mõis teha, wõtsimad teda soldatid kinni ja wiisiwad ta mangi. Selle juhtumise järele wõeti palju inimesi Konstantinoopolis mangi. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Part: Kas sa jo Pärt Suija uuemat kirja „Eesti Postimehes" lugenud oled? Nalja Mart: Kas sa jo ajalehtedest kuulnud oled, et head inimesed Tartusse hullumaja asutanud? Kalja Pärt: Watt, kus mees on! Räägib, nii et wuliseb, ja kõik saamad pihta, mis laksub. Loe kiri läbi, ja ütle, kas meil meel suuri ja tarka Eesti mehi on, kuid üksi Pärt Suija? Nalja Mart: Sinna hullumajasse tahetakse terme rahwa kulu peale ka pasunamees elama panna, kes praegu Wõrumaal ümber peab jooksma. See mees teinud omale mana roostetand raud-sulgedest weikse pasuna, lummud ta kliistri ja tindiga oma otsa ette ja jookseb nüüd nagu hull ümber, kisendates ja karjudes, et nii pea kui keegi inimene ehk elajas selle pasuna, kus kõik tarkus marjul seisab, tema otsa-eest ära wõtab, mis sulgedega kunagi maha on kirjutatud, siis maailm silma pilgul hukka läheb ja wiimane päew käes on. Kalja Pärt: Kas sa täna kurt oled, et minu küsimiste peale ikka oopis töist juttu ajad? Nalja Mart: Kas sa täna 101 l oled, et nii palju küsid ja aru ei saa. Kirja wastused. 2-i3) J. ,p. s!—s. pune kui Teie kiri meie käes ei oie, ei mei kas teda wasta ,võime mõtta. 244) J. T l. Täname sette sõnume eest ja saame tarmitama.  245) 5?, L. 2 s. Oleme kätte saanud. 24«>) J. R. O -s. Tänainc wäga ja saame pea trükkima. 247) J. O s. Oleme, nagu näete, muutmata trükkinud. 243) A. T. I-s. Täname mäga! Kõik wäga tõsi, mis Teie kirjutade. 249) A. G. W—s. Olge oma tähtsa kirja eest südamest tänatud!  Saate teda pea trükkitud leidma. Oleme tänuga kätte saanud. r » asjad nüüd käima hakka  l mav, kus meie lepitawal katt K. 1.1 toi>cd K .Iw.ilduscv meic aojale s kasuks olema. 253) W- Ä—p. L—s. Nagu kõik töised, nii on ka Teie lehed ikka õigel ajal siit ära läinud. Meie saame järele pärima, kust süü tuleb ja süüdlased kõhtude kätte and,na. 254) J. T. K—res. Täname Teie sõnumete eest. 255) tz. J. R—s. Täname kõigest südamest. Saame kaks wiimast kirja nii pea kui ,võimalik trükki panema. 250) Fr. K. Saaremaal. Täname nende armastama sõnade eest Teid. Teie kirja peame trükkima, sest et ta üks mõnus tunnistus on; aga pahaks ci saa Teie panema, kui need kohad malja jätame, kellega „Sakala" waljaandja kiitust kuulutade. 257) „Alandlik Tundmata". Meie oleme Teie kirja I)r. Weske kätte Tartu saatnud, sest meie omas lehes seesugust keele seadusi arutama  ei wõi hakata. Wäga hea oleks, kui Teie oma nime üles annaksite  ja ise herra 4>r. Wcskele Tartu oma mõtete üle kirjutaksite. Seal wõiwad Teie kirjad ehk kasulikuks matcrialiks olla. 258) F. E. K tz- Teie lehed saamad ühtlasi töistega ära saadetud. Meie poolt ei sünni mingisugust ajawiitnst. Seesugused mead tulemad igal korral muiatt. Zensuri poolest lubatud. Riias, sell 21. Septembril 1873. Wiliandis trükitud F. Feldt i juures. Sakala ü 2 trükkimise juu- res Reede 22. Septembril trükimafina  krnuw katki läks ja wea parandamine  palju aega tarwitas, sellepärast  jäi üks jagu ajalehta töiseks Kolmapäewaks saata, keda muidu Laupäewase  postiga ära saadeti, mis wabandada  palume. Sakala Toimendus. Keisreliku VI. Tartu kihelkonna kohtu palumise peale 12. Augustist s. a. .V 2828 saab sellest Kreiskohtuft selleläbi teada antud, et need Rauge kihelkonnas, Tartu-Wõru kreisis, Wana Roosa mõisa all, seiemaani Aleksander Kasimir Obrami päralt olewa krunttükid Alska, Orando ja Sewelli, kokku 75 taalrit, ja weel proua Katarina Obrami, sünd. Michelson, päralt olewad krunttükid, Suurepeeter 1., Suurepeeter 11. ja Jenese, kokku 74 taalrit 44 krossi, 12. Oktobril s. a. kella 11 aegu ennelõunat awalikult müütud saamad ja et ülempakkumine 18. Oktobril sellelsamal päewa ajal saab ärapeetud saama. Lähemat teadmist wõib igaüks Tartu Kreiskohtu juures 1. Oktobrist saadik s. a. saada. Tartu Kreiskohus, sell 28. Augustil 1678. Assessor E. Stern. (.V 1080.) Sekretäri eest: Krenkel. (163 WWf' Seega antakse teada, et talwe tee hakatusest künni lõpetuseni aastal, igal eesmapäewal ja tõisipäewal Oisu mõtsawalitsus  kodu on, kus Oisu, Loodi, Wardi ja Kaarlimõisa mõtsade ameti tallitused saamad  toimetatud. Üksi nende nimetatud päewade  kohta langemad pühapäewad keelawad ameti tallitust. Mõtsa walitseja (164) J. Limberg. 1 Kuulutus. Hommiku Harjumaa hakenrihtri herra lubaga saab Ztgelehtma laat Nteljapäewal Zmal Oktobril alustama. Kogukonna walitsuse nimel: (166) Kirjutaja C. Ovir. 1 "» " / B Minu trükikojas on mäljatnlnud: Kesti-rahwa s iliandi Kalender Z rp chk O Täht - raamat aasta peale. Hind poogitud 8 k., pookimata odawam. Z F. Feldt. UM- Plewna! 'ME Schuakenburgi juures Tartus on järgmised uned raamatud tema kuluga trükitud  ja igas raamatu poes saada: s ja Plcwna ara wõtmine. Kirja pannud M. J. Eisen. 2 kaardi za k pildiga. 78 lehekülge. Hind 40 kop. (Pool osa sissetulekust saab Eesti Kirjameeste Seltsi heaks,) Liiw, esimene heinamaa tegija, ehk õpetus, kuida kõige alama soodest kõige paremat heinamaad teha. (17«) Hind 12 kop. a Teadaaudmme raamatu müüjatele. Kuresaares on üks uus raamat wälja tulnud,  selle nime all: „Kasupoeg", Kurb näitemäng wiies waatuses. Raamatu hind on 30 kopikat. Adress: O. Gröuberg, Kuresaares. (171) 2 HHõõgli walla koolis, Karksi kihelkonnas, tarwitatakse tubli AV abikoolmeistrit. Kaupa tehakse wallawalitsuse juures. 'f Uht head amn»e otsitakse hea palga eest õige warsti kreiskooli õpetaja juures Wiliaudis. i Z Aleksandri, kooli asjust. Noo kihelkonna abikomitee. See komitee  sündis seeläbi, et Nõo kihelkonna J mähemat abikomiteed, nimelt Tähkwere, Meeri i ja Keeri ja Nõo abikomiteed üheks kihel!  konna abikomitceks kokkn heitsiwad. ! Tema eestseisus: M. Zürmann, Nõo ! õpetaja, president; tema abilised: P. Sukk, kihelkonna kooliwanem ja J. Miller, kiriku wöörmölder. Kassahoidja: M. Johannsvn, Luke mõisa rentnik; tema abilised: J. Prakson,  wallamanem ja M. Nätsepp, peremees. Kirjutaja: J. Kanswey, Nõo köster; tema abilised: K. Sütt, koolmeister ja K. Zirkel, walla kirjutaja. Korjajad liikmed: i. J Pangsepp, kohtumecs;  2. Johann Kadajas, nõuumecs; 3. M, Männi, peremees; 4. A. Maser, koolmeister; 5. K. Loorits, wallawanem; 6. J. Hennoch, walla wöörmölder; 7. J. Oraw, kohtumecs; 8. H. Pehka, koolmeister; 9. M. Püssa, peremees; tv. H. Sepp, wallawanem; 11. J Muhli, koolmeister; 12. J. Pedajas, kihelkonna kohtumecs;  13. J. Saks, kohtumecs; 14. P. Sukk, wallawanem;  16. Adu Neiman», peremees; 16. K. Sütt, koolmeister; 17. J. Lilicnkampf, peremees; 18. A. Lemmats, sepp; 1!). W. Paul, peremees; 29. M. Püttsepp,  peremees; 21. M. Kerge, pcakohtumecs; 22. J. Zapp, kohtumecs; 23. J. Kaur, peremees; 24. P. Lcppik, peremees; 25. G. Adamsou, peremees; 29. K. Neimann, koolmeister; 27. M. Prost, koolmeister; 28. K. Jöks, walla wöörmölder; 29. M. Siebold, koolmeister; 39. J. Paal, koolmeister; 31. P. Mosm, rätscpp; 32. H. Kcllamow, sepp; 33. K Leitu, kohtumecs;  34. J. Matt, peremees; 35. J. Aidak, talunik; 36. P. Aidak, möldri pois; 37. K. Woika, peremees; 38. H. Luik, peremees; 39. A. Grünstamm, koolm.; 49. K. Koch, kiriku wöörmölder; 41. J. Uut, peremees; 42. J. Laan, wallawanem; 43. J. Kangur, koolm.; 44. J. Tiidu, kohtumecs; 45. J. Kotkas, peremees: 46. H. Wään, koolmeister; 47. J. Kanswey, köster; 48. ,h. Laur, päriskoha pidaja; 49. M. Johannson, mõisarentnik; 59. M. Jürmann, õpetaja. Nappla kihelkonna abikomitee Eestimaal  on juure tulnud. Annliikmed: Herra M. Beelbanm, mõisarentnik Kodilas; herra A. Jnrgens, walitseja Kuusikul.  Eestseisus:  president: Th. Knprehe, möldremeister Kabalas; tema abi: J. Kangrus, juustutegija  Kabalas. Kassahoidja: C. Gutmann, kaupmees Napplas; tema abi: K. Sulger, trahteri pidaja Alus. Kirjutaja: J. Ustalu, koolmeister Rapplas; tema abi: K. Gaumann,  koolmeister Waltus. Korjajad liikmed: K. Sulger, trahteripidaja Alus; T. Liiwcr, koolmeister Kchnas; J. Linde, päriskoha  omanik Järwakandis; J. Ustalu, koolmeister Rapplas; K. Gaumann, koolmeister Waltus; s>. Landmann,  walitseja Kodilas; J. Nüker, aednik Alus. Annab tänuga teada J. Hurt, Pääkomitee president. «Kuulutused. k fVolitseilubaaa. > Seega annan teada, et ma omas majas, turu ääres kreiskooli wastu Ak" Trahteri ja hobuste tallidega sissekäimise koha olen asutanud, mis Mihkli laadaks lahti sai tehtud. Auup Mikult Rätsepmeister Ziuoffsky. i Et Krähnholmi wabrik Narwa linna ligidal tänawu aastal uue masinate kui ka ehituste poolest täielikumaks ja suuremaks on ehitatud saanud,  saab seeläbi wabriku walitsuse poolt teada antud, kes kauemat tood ja teenistust himustab, nii heaste meeste kui naisterühmas, iseäranis perekonnad, kellel töötegijaid lapsi on, igal päewat mabriku kontorisse kaupa wõiwad tulla tegema ja tööle wasta mõiwad wõetud saada. liB<y Kränholmi wabriku walitsus. 2 Pea saab meie kuluga wälja tulema: Weikene W Loomade seletus Z Eesti kiijetkonua ja massa koolidele. Sisu: Seletus imetaja elajatest, lindudest, kahepaiksetest, kaladest, putukatest, karbielajatest, ämblikutest, rööwikutest,  taimedest, puudest, metallidest, sooladest zc. Wälja annud J. Kunder. m Naamatlls saab palju uusi pilta olema. Schnakenburgi trukimaja Tartus. lisily 1 Selle läbi annan müüjatele teada, et miim nii heaste häid talwe- M sui-uisu kõrge hinna all osta tahan, ja ka hea meelega  odre ja rukkid wõtan. A. Hiosenverg. 2 Läbi klapri puhastatud häid ktiltvi linaseemneid müiib Wiliandis Z-. W. " i. Üht auusat naisterahwast, kes reeta mõistab, otsitakse pitkema aja peale tohtri herra Lange juure Wiliandis. z