M käima. Kummal peaks surem kasso ollema, kas sealt woi siit rahwal? Elsas ja Lootringen, need kaks maggust  õuna, mis wanna Saksa keiser Prantsuse õuna-pu otsast olli ka sa wötnud, nende parrast on rigi koggo nöupiddajad allamal seisawat seadust teinud: § I. Nende, 28. Webruaril rahho leppingo ?. punktis nimmetud Elsassi ja Lootringeni makonnade parrast, mis Prantsuse ma küljest mahha leigatud, kinnitakse,  et need putumata Saksa rigi külge sawad  limitud ja sellega iggaweste ühte jäwad. Z 2. Saksa rigi seadus ja selle täitmine astub 1. lanuari ku päewaga 1874 Elsassi ja Lootringeni makonnade peale omma taie wäe sisse. Kõige häddalisemad ja tarwilisemad  asjad sawad seal senni saksa keisrist rigi koggo nöumeeste ka lubbaga täidetud ja tallitud.  -—§ 3. Künni selle päewani, mil Saksama  seadus Elsassi ja Lootringeni makonnades  perremehheks hakkab, seisawad need maad Saksa keisre issiärraliko wallitsuse ja juhhatuse al; parrast wallitseb rigi seadus ja tallitab nende asjad. Prantsusemaalt. Parisi asjust. Üks Prantsuse seitung könneleb: Rahwas Partsis  ni hästi künstlerid, aealehtede kirjutajad, õppetud mehhed ja muud ammetnikud, ei olle weel ammugi sellega rahhul, et Parisis ja seal ümberkaudo sesuggune mässamine ja werre pulm on. Kõik katsumad, et agga soja hingega  linnast wälja ja Wersaille samad, kus kõik toa nurgad jubba ni innimesi täis peawad ollema, et kirbulgi ennam rumi ei olle ja ikka langeb neid salk salga peale jure. Nored mehhed  poggenewad karja kaupa selle hirmo eest linnast wälja, et kardawad endid wäggise sünnitawad  mässajate sekka astuma. Sakslased awwitawad neid, et rahhuga wälja samad. Se kölla, et Preislased jälle Parisi linna samad minnema, tärkab aeg ajalt ueöte ülles, ehk kül sedda ikka walleks aetakse. Rahwas matab sure iggatsemisega uhke Parist'peale ja näeks, et wöiks jälle sisse minna ja rahhus omma leiba süa, agga mil se römus päew saab tullema,  on kõigil teadmata ja sepärrast on se neil iggaw ja teadmata, millal se amwustki tõutud otsuse andja lahhing saab tullema, et nähha, kelle kätte w oimus jäeb; kõik lähhäb m aega et rahwas ei suda selle otsa ärra odata. Kindrali del, kellel enne ni suur ja kibbe rut tagga olli , mässajate peale minna, ei holi nüüd ennam kellegist, mis nad parrast Wist sawad kahhetsema. Zgga päewaga tullewad  wäggesid jure , agga ommetige lähhäb kõik paljo pikkamisemalt, kui lota olli. Saksamaalt  taggasi tullewaist söa mees test tahhetakse ued rüggemendid tehha; agga se kõik wöttab aega, neid seades ja õiendades ja enne ei tahheta  üht suurt lahhingit ettewötta, kui 120 tuhhat meest walmis rodus seiswad. Kindralid  lodawsd , et mässajad issikeskes sawad tüllisse minnema ja enneste wahhel lahhutust teggema/mis läbbi siis werrewallamine Parisi linna mässajate käest ärrawottes , wähhem saaks ollema. Midda pikkemaks aeg wennib? sedda rahhutumaks lähhäb rahwas linna mA ride wahhel; neil ei jae muud nõu ülle, kui linnast wälja pöggeneda, ja sellega sullab mässajate  lotus, et Parisi rahwas neid sawad awwitama,  ennam ja ennam kokko. WsvfAillsst. Wöido sa mi sest kirjutakse  sealt 9. Aprillil: Wallitsuse söa mehhed on ella mönned kindlused ja maead Neuillüs ärramötnud/ka mitto suurttükki kätte sanud, kellest üks Wersaille widud, et Thiers sedda omma silmaga wöib nähha, ja mönned Mängid  olla ka senna sadetud, mis nad mässajatest  mangi wötnud. Uemad sönnumed. Peter burgist. Tallinna seitung M 9?, toob meile uhhe kõige kõrgemalt antud maniwesti  läbbi 27. Aprillil mis ta issi „Wallitsuse  teadaandja" seest wötnud, need rõõmsad  sönnumed, et nimmetud päewa hommikul kello 2, 15 minuti, keiserlik kõrgus Suurwürstina  ja aujärje pärna ühhe poeaga õnnelikult  mahha sanud, kellele se nimmi Georg pantud, Selle önneliko keiserliko wamili kaswamise  pärrast, olla Keisre Herra sedda kästud  kümne päewast leina riete kandmist, ärrasurnud  hertsogina Marie Annunstiata pärrast jälle mahha tellinud. 150