paistis ka warsi see kurw asi silma, et wali külm rukki orase oli ärawötnud ja üks wiljawaene  aasta meil käes näha oli. Põllumehed,  keS oma lootust näewad nii tühja läinud  olewad, on suure häda sees, ega ei tea kust kinni karata, et ennast ja omaksid nälja surma käest peästa; näewad ära, et muud nõu enam ei olewa, kui põllud ümberkünda ja sui wiljaga külwada, aga suurema osal puudub seks seerye. Selle nõupidamiseks, kuida selle puudusele otsa teha, tulewad maakonna ning ka kubermangu wanemad kokku, et järel mõelda ja nöupidada, kuida wilja seemet muretseda ja rahwäst awitada, et nende põllud mitte Lülimata  ei jäeks. Ka siin Perno ümberkaudo, on selle üle kaebtust kuuldud, et taliwilja põllud  üsna mustad ja näutumad lume alt wäljatulnud;  aga selgemad täädused puuduwad selle poolest. ' Sestsammast asjast kirjutakse Tartust säälatse  uue saksa seitungi läbi: Säälatse talorahwa  juttu järele, olla rukki oras, Tartu maakonnas, mõnes paikas nii waene, et sest midagit loota ega oodata ei ole, raudjeä olla seda kõik äratoemetanud. Suurema hulga pöllude peal, olla orase asemel, must maa näha. Aina üksi nende pöllude peal, mis lume al olnud, olla orast näha. Soowiksime kül wäga heameelega, et meile selle poolest igalt poolt kirja läbi saaksiwad sõnumid saadetud, kuida taliwilja pölludega lugu on. Soomemaalt. Testamentlik lubandus.  Üks endine Soomemaa kaupmees, nimega  Wiktor Howing, kes hiljuti Rooma linnas ärasurnud, on, kuida Peeterburgi seitung  sest kõneleda teab, oma järeljäädawat wara, mis ühtekokku 25V,001) marki suur, Soomemaa kunstseltsile testamentlikult lubanud ja töutanud. Peale selle on tema Wiborgi magistraadile, selle abi eest, mis tema omal aeal tema käest saanud, oma tänu kinnituseks 5Ol)v marki andnud, et seda oma tahtmise järele  pruukida wöiwad. Staraja Rufaft. Zlmasüüta trahwi  alune. Wenemaal on metsad murdaja metsa loomade poolest palju rikkamad, kui siin meie metsad ja et need loomad saal ka wa- hest määratumat suurt kahju teewad, seepärast on siis walitsuse poolest nende pea peale kaunis  suurt hinda pantud, et kui keegi ühe neist maha laseb, lubatud palka saab.  Koslowis  olla üks talopoeg üht karu mahalasknud ja et lubatud palka Ist rubla saada, olla ta seda kohtule teada andnud. Kui kohtunik, uprawa eesistja seda kuulnud, olla ta wiha täis karanud ja kisendanud: ..Kuida tohtsid sa minu karu mahalaska? Ma olen seda üheks jahe pidamiseks hoidnud. See töö on trahwi wäärt!" Seda kuuldes kohkus talupoeg ja andis asja walla kohto hooleks z aga ka säält ei leidnud ta kaitsmist, waid wallawanem olnud  eesistjaga ühes meeles ja ütles talopoega trahwi wäärt olewad, ning mõistnud, et ta 70 rubla peab trahwi maksma. Mis wöib ühest seesugusest asjast muud wälja tulla, kui seda, et talorahwas enam ei julge ka hunti mahalaska,  kui ta kallale tuleb. Selle hea eest peawad nüüd neljajalgsed metsnikud uprawa eesistniku alandlikult tänama. Harkowist. Hobuste wargatest. Säälatsest kubermangust, Senkowi linnast kirjutakse,  et säälatsed hobuste margad, nüüd, kus kewade nende toitmise poolest wähem muret  ja kus põllutöö hakkab, oma ameti tööd ei poolegi wähema jõuga peale hakkawad, kui enne seda tööd tehtud ja üsna häbemataks ses ametis läinud. Hiljuti on nemad ja otse süda pääwa aeges, üks jagu warastud hobusid,  Senkowi linnast läbi pidand wiima, sest et teised teed läbisaamata olnud; aga kuida piddid läbi saama? Noh, ega margad rumalad  pölnud, arwasid marsi wälja, kuida maakonna  kohtuwanema silmad kinni katta, kes ei pea nägema, kui nad oma karjaga linnast läbi lähäwad, seepärast olla nemad üht juuti, keS nende seltskonnast, maakonna kohtu herra juure läkkitanud, temale teadustama, et hobuste margad  sel ja sel tunnil seda ja seda ulitsat kaudo linnast saamad läbi minema. Kohtu herra, kes ennast selle üle rõõmustas, et juut nii auus mees oli ja temale seda teada andis, olla kohe senna ulitsasse salamahti kortert wötnud, kust auusad hobuste margad pidand läbi minema.  Kui nüüd kohtu herra künni pimedani  oli oodanud, olla auusad hobuste war- 157