Sakala 22. Wiliandis. ISW Jmlikmi püewal 1878. i. aastakäik. ms poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Kadeduse kautamisest. Lubage mulle, Teie ees mõni sõna sellest kõnelda, mis laste kaswataja ja õpetaja (wanem ehk koolmeister) teha wõib, et kadedus laste südames ei sigine ega kaswa. Kadedus on üks neist umbrohtudest, mis tihti laste harimise  põllul leida on, ja wõib seal head wilja kergesle äralämmatada' Kade inimene ei soowi ligimisele head, waid temal on paha meel, kui näeb, et töine rikkam ja targem on, kui tema; ehk ta on kurb, kui töise käsi heaste käib ja rõõmustab, kui töisel kahju juhtub tulema. Kes kade on, see teeb pattu Jumala, ligimise ja ise enese wasta; sest kade inimene ei ole Jumala tahtmise ja tegemisega rahul. Ta nuriseb selle üle, et Jumal töisele rohkem andeid  on annud, kui temale ja unustab Jumalat nende annete  eest tänada, mis taews isa temale on kinkinud. Kade inimene teeb ka ligimise wasta pattu. Ta räägib temast hea meelega kurja, laimab ja tiutäb teda, kisub tema auu maha ja püüab temale kahju teha, kus tema wõib. Ja mikspärast? Üksi sellepärast, et ligimine targem, parem, rikkam ehk ilusam on kui tema. Suurem hulk inimesi usuwad  töisest ikka paha ja kurja ennem kui head; see tuleb kõik kadedusest. Kadedus on sellepärast nii kui uss, kes õuna ärarikub, wõi looma sarnane, kes töise looma merest elab. Kadedusest tuleb see, et prohwetist lugu ei peeta kodumaal.  Kadeduse läbi on juba palju kurja maa peale tulnud ja kõige paremad ja suuremad inimesed on kadeduse pärast pidanud kurja kannatama ehk elu kautama. Kadedus on kui mäda luies. Kadedus sööb oma sünnitaja südant, nii kui rooste rauda, nii kui koi puud; sest kui kadedus on inimese südamesse tunginud, siis on tema rahu ka kadunud. Mis wõime meie nüüd teha, et selle paha wilja seeme ehk juur laste südamesse ei tule ja kui tema juba seal on, kuda kitkume umbrohtu walja? I. Laste kaswatamise ja õpetamise juures peame meie esiteks selle peale waatama, et mitte üksi laste waim ja mõistus, waid ka nende süda ja tahtmine heaste haritud saaks. Kui Jumal mitmesugused anded on annud, siis ei tohi meie mitte ühte ehk teist nende annetest ilma harimata jätta, waid peame kõikide eest hoolt kandma. Mis aitab ka üksipäine mõistuse ja waimu harimine, kui süda seal juures kuri ja paha on. Südamest tulewad head ja pahad mõtted ' ja teud. Kui süda sul ropp, sant ja kuri on, kus wõid sa seal head teha. Mis tõeste kiiduwäärt, mis hea ja Jumala meelepärast on, mis jäädawat kasu toob, see tuleb südamest. Süda näitab ülesse, mis inimene wäärt on; kuda süda ja meel, nõnda ka inimese teud. Kui nüüd tahad kadedust laste südamest ärakautada, siis pead nende südames tõsist ligimise - armastust sütitama, et nad kõikidele head soowiwad  ja rõõmu tunnewad, kui teiste käsi hästi käib. Laps peab juba noorest põlwest seda tundma õppima, et andjal suurem rõõm on kui wastowõtjal. Sellepärast õppigu tema ka kõigist töisele andma, mis tema ise on saanud, et andja rõem tema südant liigutaks. 11. Teiseks peame laste kaswatamise ja õpetamise juures uhkuse wasta sõdima, et uhkus laste südant ei riku. Kadedus tuleb sagedaste uhkusest. Kes mõtleb, et tema õiguse pärast rikkam, targem, auusam ja parem peab olema, sel ei ole see ükspuhas, kui teist inimest auustatakse ja armastatakse.  Uhkus ja kadedus kaswawad ühe puu peal ja neil on üks juur; sellepärast peame selle eest muret kandma, et lastest alandlik meel ja olemine wälja paistab. Kes aga ise ennast täis on , see on pime ja ei näe , mis tal weel puudub ja mikspärast teised temast ühtigi lugu ei pea. Kes aga oma wigasi tunneb ja aru on saanud, mis temal weel puudub, see on alandlik ja alandlik meel ei lase uhkust ega kadedust, seda paha umbrohtu, kaswaSa. Kes wähega rahul on, see on ka alandlik. Juba maast madalast peame last sedawiisi kaswatama, et tema wähega rahul on; ilmaski ei tohi laps teenijate ehk muu teiste wasta käsuandja olla, waid ta peab noorest põimest iga töötegijat auustama ja mis tema ise teha wõib, mitte teisi teha laskma. 111. Kolmandeks peab tihti lastele ette näidatama, et kadedus kurja wilja kannab. Iga töö, olgu see kuri ehk kannab omD wilja; ja wiljast tuntakse puu ära. KudNjuba Hiiblijutud Meile näitawad, lõi Kain kadeduse wenna  surnuks.  Jakobi pojad müüstwad oma wenna Josepi kadeduse pärast ära; Saul tahtis Dawetit surmata ja üksi sellepärast, et ta kade tema peale oli. Wariseride kadeduse pärast löödi meie Issand Jeesus Kristus risti. Sellepärast tuleb lastele seda paha juurt näidata, mis nii kurja wilja kannab, et laps teda wihkama hakkab ja omast südamest püüab ärakautada. IV. Neljandeks ja wiimseks peaks laste kaswataja ja õpetaja ise ilma kadeduseta olema, ligimisele head soowides  ja tehes, et lapsel üks hea eeskuju alati silma ees seisaks. Üks mana Kreekamaa kirjamees ütles: Kuninga eeskuju järele elab rahwas ja meie wõime ütelda: wanemate ja koolmeistrite eeskuju järele elawad lapsed. Mitte selleläbi,  et sa õpetad ja räägid, wõid sa teisi inimesi parandada,  waid selleläbi, et sinu elukombed paremad on, kellega sa eesmärgiks teistele wõid olla. Oled sa wanem wõi koolmeister  ja tahad ja soowid, et so laste südames mitte kadedus  ei idaneks ja kaswaks, siis näita ise oma eluwiiside ja kombete läbi, et sa oma ligimistele südamest kõiki head soowid ja neile ka nõnda palju teed kui wõid. Iseäranis tõsta Kristuse eeskuju nende ette, meele tuletades, et meie kui tema järelkäijad, oma eluga Kristlased peame olema. Selleläbi kitkud sina laste südamest kõige paremini kadeduse umbrohtu. Waatad sa aga ise kadeda silmaga teise peale ja elad sa nõnda, et sinu eluwiisid sinu õpetusega kokku ei sünni, siis oled sa wähi sarnane, kes omi poegi käskis edasi käija, aga ise tagurpidi neile ees käis. Ütle mulle, kellega sa ümberkäid ja ma tahan sulle ütelda, kes sa oled, ütleb üks wana sõna; sellepärast ei tohi laste kaswataja ja õpetaja mitte kadeda inimestega ümberkäia. Ka selle eest peawad nad muret kandma, et lapsed kadeda inimestest kaugel saaksiwad hoitud. On wanematel mitu last, siis ei tohi ema ega isa ühte last rohkem armastada kui teist ehk temale rohkem head teha. Selle läbi wõib kadedus teiste laste südames tõusta. Koolis peab koolmeister seda igapidi ülesnäitama, et ta kõigile südamest head soowib ja ei tohi kellegile ülekohut teha. Siin olen siis lühidelt mõne hea nõu aunud, kudawiisi  kadeduse umbrohtu kautada wõiksime. Et mõnda sinna juure weel juure lisada jääb, ei pruugi mina mitte ise weel ütelda. Ma tahtsin aga nende sõnadega teile meele tuletada,  et laste kaswatamine ja õpetamine kärnari ja põllumehe  töö sarnane on, ja et tema head wilja külwates, palju tööd oma pale higi sees tegema peab, enne kui umbrohust jägu saab. G. Blumberg. Poliitika ringwaatus. Nagu meie kongressist juba jutustasime, oliwad  ka wWMM .tülid puuduwad, luba saanud, kongressi ette tulla ja, kui neist nõuu peeti, ligi istuda. Nii on siis ajuti Kreekamaa  saadikud oma soowimisi seal w vinud awaUada, nagu ka mõne muu weiksema riikide saadikud. Mis nüüd nimelt Kreeka maa kohta läheb, siis oliwad tema soowimised järgmised: Kui mitte nende kubermangude  kohta Türgimaal, kus Kreeklased elaibad, kindlat määra ei tehta ja kõik asjad kindla korra peale ei seata, siis tulla sellest Eüroopale nii heaste kui Kreeka ja Türgi maale kahju. Eüroopa kasuks olla nimelt, kui Hommikumaal rahu kestma jääb, mis aga mitte wõimalik ei ole, kui Türgimaa Kreeka kubermangude  soowi ei täideta. Nende maakondades olewad mässamised sunniwad igal korral Kreeka riiki, suurt sõawäge pidama ja ennast ülemäära wõlgade sisse kukutama, ning Türgi riiki seada nad ka igal korral kaalu peale. Kreeka kuningriigil Mda tema praegustes kitsa piirides hing kinni,. ning sellepärast nõuawad Kreeka saadikud, et Epiirus, Tessaalia ja Kandia Kreeka maaga ühendatud saaksiwad. Need maad olla jo nii sagedaste sõariistad kätte wõtnud ja ühendamist Kreeka riigiga nõudnud, et sellepoolest mitte kaksipidi mõtlemist ei olla, mis nad tahawad ja püüawad. Need oliwad Kreekamaa soowimised kongressi peal ja Kreeklased lootsiwad nimelt Inglismaa peale, et see neile tugemaks eestkostjaks saaks heitma, nagu Inglismaa  enne ikka oli lubanud. Selle lubamise peale lootes, oli Kreekamaa ennast siis sõdimisest eemale hoidnud, kui Wene-Türgi sõa ajal temale seesugune osawõtmine suurt kasu oleks wõinud tuua. Aga kongressi  peal nägiwad pea Kreekamaa saadikud ära, et neid Inglane petnud oli. Lord Beaconsfield ja markii of Salisbury andsiwad töiste kongressi liigetele teada, et nemad mitte üksi Kreekamaa soowimiste täitmise wasta ei ole, waid ka nimelt Kreeta ühendamise wasta Kreekä maaga saaksiwad waidlema ja panema.. Prantsuse  minister Waddington oli kõige tulisem eestkostja Kreeklastele; ka Wenelane oli nende nõudmiste poolt. Aga et Inglane nii kangeste wasta pani, sellepärast tegi kongress wiimaks otsuseks, et Kreekamaa ise oma piirisi Türklasega peaks katsuma õiendada ja kokku leppida. Sell kombel seisawad siis Kreekamaa nõudmiste  täitmised täitsa Türgi woli all. Aga kui wähe neil sealt loota on, paistab jo sellest wälja, et Türgi saadikud kongressi peal waljuste Kreekamaa nõuudmiste  wasta waidlesiwad ja ka edespidi seda wähem Kreeka soowimisi saamad täitma, mida suuremat külmust  nad kongressi peal nende soowimiste kohta nägiwad  walitsewat. Et Kreeka rahwas Inglaste wasta wiha pärast nüüd tuld sülitawad, on iseenesest mõista. Bulgaaria maa kohta tulewad kongressist weel sõnumed taga järele, et tema würst oma maa suurtsugu meestest saab walitsetud za ühegi praegu Eüroopas walitsewa suguwõsa liige ei tohi olla. Igal usul on ühesugune wabadus ja igal kodanikul seaduse ees ühesugune õigus.