ilma, et see wilja kasule kahjulik oleks ole nud; selle wasto on rohu kasu selle alalise niiskuse läbi wäga heaks läinud- Ka nüüd Viimasel aeal ei ole neil wihma puudust olnud,  mis wilja ehk rohu kaswule kahjulik oleks wöinud olla. Kogoniste teine lugu on lõuna ja löunaohto  pooliseS Wenemaa kubermangudes, säält kaebatakse wäga suure palawuse ja wihma puuduse üle ja otse nendasammoti ka selle üle, et põud pöllo ja maa saagi lootust, kui mitte üsna, siis ometige osast tühjaks teinud, ega neil suurt saaki pole loota. Sönumed, mis Kishenewist, Kersonist, Krimmi saarelt ja Odessast  tulnud, on wäga kurwad ja meie sebrade!,  endiste täada andmiste läbi juba tuttawad.  Kersonis olla igapääw Zst gradi soja. Loode ja põhja loode poolt kubermangude sönumed lahmad meie kubermangudega pea ühte. Alaline põud ja palawus Juuni kuul, on igal pool ja iseäranis suiwilja pöllude juures  suurt takkistust teinud, mis südant kurwastada.  Mitmest kubermangudest kirjutakse ka rahe sadude üle, aga ometige mitte selgeste. Wologdast kirjutakse, et põllud ja heinamaad sääl kaunis head olla. Eestimaalt. Kõrtside saadus. Eesti Postimees kõneleb omas 25 numris: Olgu kül, et ilmlikud ja inimeste kasud ja saadused südamid mitte ei woi parandada ega uuendada  , siiski on neist mõnesuguse paha elukombede  ja kurja tegude wastu suur abi ja tulu, kui neid kristliku ja inimliku armastuse põhjuse paal antakse ja peetakse. Kes priitahtlikult  kurja eest ennast ei taha hoida, seda peab käsu saadusega nago ogarat last selle eest hoidma sunnitama. Selle üle kirjutakse meile Järwamaalt nenda: ..Koigi möisaherra J. von Grünewaldt sai tänawu aastal haakenrihteri ametisse walitsetud.  Et tal ka ühelhoobil kirikuwöörmündri amet käes on, andis ta kõige kolme kihelkonna kortsmikudele seda käsku, et laupääwa õhtust kellu 10 künni pühapääwa lõuneni kellu 2, kõrtsides õlut ega wiina ei pea muudama, paale selle ka iga õhtu kõrtsikauba müümine kellu 10 ajal seisma jääma, ja kes seda käsku rikkuv, langeb trahwi alla; pääle selle on te- ma ka ühe shandarmi ehk ülewaatja saädinud, kes alati mööda körtsa ümber käib ja järelwaatab,  et hulgused, pääwawargad ja pikka - näppumehed saal ei pea ümber wedelema ega oma noote wälja wisata saama» Ükski õige käsk ei pea aga nalja pärast antud saama. Mitmed kõrtsmikud, kes käsku ei tahtnud pidada  ega täita, on ka juba trahwi ala langenud.  Teine osa körtsimehi on aga rahul ja tänawad weel ööldes: „Nüüd saame ometi hingava, et joodikud meid ööd läbi ei saa piinata."  Peremehed ja möisawalitsused on selle eest kaa tänulikud, sest nüüd on esmaspaäw kõik moonakad ja sulased terwed ja warahomiku  töös, kuna enne juuksewalu ja raske kassi - ahastus neid terwe pääwa ja rohkem weel piinas, künni nendanimetud ..pääparandus"  jälle uut pahandust töi. Olen ise oma körwaga kuulnud, kuida palju ümberkaudu peremehi  ütlesiwad: ..Nüüd on hää saadus. Miks nad ennemalt seda pole wälja annud? Kas see enne kellegi tegu oli, üks pühapääw kirikus ja teine kõrtsis käia, muist inimesi läksiwad kiriku, muist ronisiwad kõrtsi, üks osa Jumala ja teine saadana teenistusele j. n. e., mis kellegi ristiinimesele ei kõlba. J. S." Peeterburgist. Keisre Herra kodu. ..Wall. tääd." toob meile neid sõnumid, et suur Majestät Keisre Herra 25. Juunil enne lõunat kello pool i 1 hea terwisega wäljamaalt Peeterburgi tagasi tulnud. Suur Majestät Keiserina on, kuida Peeterburgi  seitungid juttustawad, 22. Juunil, oma keiserliko lastega, Suurwürstid Sergei ja Paul Tsarskoje- Seluft Peeterhowi elama läinud. Suurwürst Aujärje pärija. ..Wall. tääd." toob neid sõnumid, et keiserlik kõrgus Suurwürst Aujärje päria, 27. Juunil  hea terwisega wäljamaalt Peeterhoowi tagasi  tulnud. Keiserlik kõrgus Suurwürstina Maria Aleksandrowna  on, kuida „Wene inw." kõneleb, oma suure abikaasaga, Edinburgi hertsogi ja oma kuninglike - hertsogliko pojaga 28. Juunil  heas terwises Peeterhowi tulnud. Ettewöetud nõu. Seitung ..Neue Aeit" ütleb kuulnud olewad, et keiserliko maa- 228