Presseki kindluseni olla tunginud, saanud jälle tagasi peksetud; muidugi tääda, ei ole töö ilma  weristamata tehtud saanud, mitto meest saanud magama pantud. Muktar Pasha katsunud  waenlastest läbi raijuda, mis tal aga mitte korda ei ole läinud; saanud häbiga tagasi  löödud. Eila waöto õhtut, on Niksikis seisaw Türgi wägi katsunud kord säält wälja pugeda, aga Slaawlased karanud kohe nende peale, olla neid arawöitnud ja laiale pillutanud; see olnud  rõõmus, kes kindlusesse tagasi saanud. Tsettinjest, 6. Uprilil. Türgi mägede ülem kommandir Bosnienis ja Hertsegowinas,  Ahmed Muktar Pasha, on nende 25 pataljonile,  kes Trebinjes ja Gatskus paigal, et neile moona wia, oma moona mooriga Niksikist  wäljaläinud, sest et ta seda nende kaheteistkümne  pääwa aea sees, kus söariistad puhkasid  , mitte ei ole teha wöinud, on Slaawlased  esimesel Uprilil ta kallale läinud, kus taplus sellega lõppenud, et Türklased saanud ärawöedetud ja peale selle, kui rohkeste mehi olla kautanud, tagasi läinud; aga 2. Uprilil olla nad jälle wäljatulnud ja uue rammuga peale hakkanud ja on siis Dugas künni Presseki  kindluseni edasi tunginud, kus siis mässajad  aga suure waewaga neid keelda saanud, edasi minemast. 3. Uprilil on taplus jälle suure wägewusega peale hakkanud, kus juures Slaawlased Türklaste kindlat laagert tormis ärawötnud ja põgenejaid Türklasi künni Khadshinnaja  Polänasse taga ajanud. Ses tapluses  on Türklased ligi kolm pattaljoni, kellest muist surnud ja muist haawatud, ning ka paljo moona ja weohobusid, kautanud. 4. Uprilil olla Türklased jälle uueste katsunud, aga sääl ei ole lugu ka sugugi parem läinud, maid saanud niisamma jälle tagasi löödud. Uhmed Muktar Pasha on praego igast küljest Slaawlastest  ümberpiiratud, ega ei ole tal ärapääsmise  lootust. Et Slaawlased omale igal aeal moona niipalju saada woiwad, kui aga tarwis,  siis on ettenäha, et sisse piiratud Türklased  muul wiisil ei paase, kui et peawad endid,  kui nälga ei taha surra, wangi andma. Kuberneri herraga kokku saamise pääwad olid tänini iga esmaspääw, kesknädala  ja reede, pärast lõunat kello l —2 kuber- mangu walitsuse kohtu toas, aga nüüd olla ta nenda säädnud, et temaga kokku saamine ülemal nimetatud päiwil, enne lõunat kello 11 —l2, tema kantseleis saab olema, ja peale selle, kuida ennegi, kui asi wäga kiirelik, ka weel iga teisipääw, neljapääw ja laupääw enne lõunat kello 11 ja 12 wahel, tema korteris, wöib kokku saada. Läänemaalt. Mõni sõna Aleksandre koolist. ..Juba jälle Aleksandre koolist?" küsib  mõni küla sõber. ..Aleksandre koolist jah", kostan mina, ..sest kui mitte sest ei peaks räägitama,  kellest süda täis ja kellest terwe Eestirahwole  kasu wöib tulla, mis peaks siis meite pää kõne olema?" Wiimasel ajal on, tänu Jumalale,  Aleksandre kooli asi hästi edasi nihkunud  ja ennast laiemale wäljalautanud, sest rahwas hakkab igapääw kord korralt ikka enam ja enam arusaama, et sellega tõeste õiget  kasu soowitakse. Kus märk paha tulnud,  sääl katsutakse hoolega , et asi ikka rohkem  edeneks. Siiski on tuimust weel wäga palju näha, mitmes kohtas on rahwal silmad ja körwad kinni, et n'ad nagu pimedad ja kurdid,  sest edenemise järgust sugugi osa wötta ei wöi. Kui see üksi oleks, woiks ennast weel waigistada ja mottelda: ..Tuleb aeg, tuleb neile ka teine meel", täna aga ei olnud mul mitte tahtmine sest, waid suurematest takistustest kõneleda ja need on: kooli wastopanejad.  Olgu tuimus, mis ta on, ta on siiski waewalt, wäljakanda, aga mis peab wastuseisjatega  tehtama? Naad ei pea mitte ükst edenemist kinni, waid keelawad ka teisi selle kasuks tööd tegemast. Kus kooli hääks midagi  armastuses ohwerdada tahetakse, sääl on nemad ja katsuwad, et see nende kasuks tuleks.  Nenda olnud ka hiljuti Lääne maakondas  lugu. Kuuda seminaristid olnud nõuks wötnud, Kullama kirikus Aleksandre kooli hääks. kontserti anda ja walitenud selle tarbeks hulga ilusaid laulusi wälja. Kui nad nüüd seda ettewötmist kooliwalitsusele teatanud ja luba palunud, olnud silmapilk tuli takkus. .Mis nüüd?" kostnud kooliwalitsuse direktor, ..teie tahate Aleksandre kooli hääks kontserti anda? Mis sest wäljatuleb? Ega teitest kooli minejaid  enam ei saa. Mitte koguni! Seda luba 140