õnnistatud. ' Abbi öppetaja Eduard Pauker on 3. Zulil Timona koggoduse öppetajaks wallitsetud ja 20. Julil piiskoppi kohto polest kinnitub. Kandidat Johannes Hörshelmann on 10. Septembril Eestima wikar öppetajaks sisse õnnistud. (Tall. seit.) Krähnholmi wabriko töömeeste tülli löppetusest  könneleb Eestima kubbermango seitung: Peale selle, kui seaduslik üllekulamine Krähnholmi  wabriko tülli asjus 28. Septembril löppetud,  on üllekulaw kohhus jälle Tallinnasse taggasi tulnud ja neist tülliteggiatest, kes seal ollid kinni pandud, on 29. Septembril 35 innimest Narwast Tallinnasse todud, wist seks, et seal omma trahwi aega peawad wälja kandma,  ehk omma töö palka wastowötma. Peterburgist. Koleea ja rõuged. Peterburgi saksa seitung könneleb neist praego nimmetud többedest nenda: „Tännane politsei seitung ei too ka neist többedest middagit sönnumid,  wist separrast mitte, et nende arro, mis jure tullewad, wägga weikene on, woi on se wast mönne mu asja parrast tullemata janud.  Ülleüldse on kolera többesse haigeks janud  11. Junist sadik 3413 innimest —2371 meeste- ja 1042 naesterahwast; neist on 1693 jälle terweks sanud ja 1663 ärrasurnud. Rõuge pöddejatest könneleb sesamma seitung,  et 27. Septembril 330 röuge pöddejat tohterdamise al olnud, sel päewal olla 14 jure tulnud, 4 sanud terweks, 6 surnud ärra ja tohterdamise alla janud 28. Septembri ku päewaks 334 innimest. Mofkwast. Tule-laewa kapten. Üks Prantsuse söa tule-laewa söido-kommando kapten,  nimmega Bunel, kes ka üks neist meestest, kes wimasel Saksa-Prantsuse söa aeal, kui Parist lin olli sisse piratud, et ka warblane wärrawast wälja ei sanud, tule-laewa-posti assutasid  ja sellega sönnumid sisse ja wälja saatsid,  Moskwa linna tulnud. Temmal olla nõu ja tahtmine ka Moskwas omma kuulsa tule-laewaga  «Jules Wawre" üht söito ettewötta z sowib  agga, et assi enne Moskwa linna rahwale tuttawaks saaks tehtud, ja separrast tahhab ta sest asjast enne könnestd piddada ja asja laiemalt selletada; sedda kõik arwatakse wäe- teniatele kõige tarwilikuma ollewad sesugguse asjaga tutwaks tehha. (Reg.-Anz.) Amurist. Wse upputusest. Sest asjast  olleme jubba ommal aeal könnelenud, agga et seitungid nüüd nattuke selgemaid sönnumid  towad, sepärrast tahhame sest weel jutlustada.  Sealt kirjutakse: ..Se aastane wee upputus on sest sadik, kui se makond aastal 1854 Wenne wallitsuse alla sai, neljas, agga kõige surem olnud. Kuida Moskwa seitung sest könneleb, olla nad seal 23. Junil sure põua ülle kaebanud; 24. olla hakkand wihma saddama ja nenda, et mitto päewa järges lausa wet, nago ämbrist mahhawallatud. 28. Junil  olnud wessi jubba ni kõrgesse tõusnud, kui aastal 1868 ja 29. päewa hommikul, olla se weel wiis arsinat kõrgemaks tõusnud. Neweri  jõggi, mis muido paljast 8 sülda lai, on ennast ni laiaks ajanud, et temma laiust 399 sülda olnud. Albasinis olla wessi ni kõrgeks  tõusnud, et ellomaeadel teise korra peal tubbadesse tulnud. Mitmes kohtas on wessi maead koggoniste ärrawinud, et nende assetki ennam põlle ja teistes kohtades ellomaead nenda  ärrarikkunud, et kegi innimene nende sees ei woi ellada. Heina warrandust on wessi puhtaks ärrawinud, et sealt talwe middagi tua põlle. Kui paljo innimesi selle wee upputuse jures wee-surma sanud, ei olle tärmini weel mitte teada; üks auro-laew on kolm innimest, kes jubba kolmat päewa pude otsas istunud, peale wötnüd ja nenda wee- ja nälja surmast peästnud. Sealt marahwas olla öölnud, et sesugguste wee upputuste pärrast kegi ei julge senna kindlat ellu asset assutada. KurganiH kirjutakse Tobolski kubbermango  seitungi läbbi, et Kurtani küllarahwas kolm Kirgiislast hobbuse warguse pealt kätte sanud ja kohhe mahha lönud, ning nende surnud kehhad merresse wissanud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Wälja rändajatest. Kui sedda többe kül iggal pool kaunis rohkeste leida, siis on sedda praego Elsasi-Lootringenis 353