summat, lubbatud tarwiduse peale wasto- wötta. Kirriko pöllemisest. Poolteist näddalad  enne Joulo pühhi, on Peterburgi Kalwini  koggoduse pühhakvdda ärrapöllenud ja kuida sellega luggo olnud ja kust tulli wäljaläinud,  sest könneleb seitung „Nord. Pr." kuida siin allamal leida: ..Eila, se on 14 Detsembril,  on kõik korsnad wäljapölletud sanud, mis seaduslikul kombel, korra pärralise järrel watamise  al sündinud. Nenda olli ka seal tullekustutaja  kommando jures malmamas, et kui õnnetust peaks ollema, et tulli ennesele suremat melewalda wöttab, kui lubbatud, siis kohhe kaeparrast on. Na umbes kello kahhe aeal olla nad selle tööga malmis sanud ja korsna pühkia kui tullekustutaja kommando läinud ärra. Se õlleks kül korsnapühkia kohhus olnud,  enne kui ärra läks, ütles kaktuse alla ronnida ning järrelwadata, kas korsnad mast põlle lõhkenud ja tulli sallamahti kohhegile wäljapuggenud, ta läinud ärra ja marsi selle järrele olnud tulli lahti. Muidogi on tulli wahhest jubba pikkem aeg palkide sees ennesele sallamahti rammo koggonud, enne kui kellegi silma olli putunud. Kõigest sest kennast ehhitusest,  mis koggodus sure kulluga olli üllesehhitanud,  põlle muud järrele janud, kui paljad  murid, ka keldri ello toad, kus koggoduse  öppetaja ja köster ellanud. Ka seal on kõik, mis toas olnud, riktutud, jubba sest surest  meest, mis kustutes nende kaela jooksnud. Kolm kella on wist üllewal kohhegile takkistama  jänud, sest alla põlle neid mitte tulnud. Wägga tähhelepannemise wäärt on, et kantsel üsna terweks jänud, sesse põlle tulli putunud. Kõik se ehhitus olnud 260 tuhhand? rubla eest assekurantis üllesantud, ja kõik sedda kah- - jo, mis tulli teinud, arwatakse 160 tuhhat rubla wäart ollewad, sest et paljad murid weel seisawad. Koggokonnal olli, olgo siin jures tähhendud, selle kirriko ning kõige ehhituse peal weel umbes 60 tuhhat rubla wölga tassuda. Omma jummalatenistust tahtwad nad ühhest aeast Prantsuse-Kalwini kirrikus piddada. Se õnnetus on aina üksi korsnapühkia holetuse  läbbi tulnud. Sewastopolist. Rahho kohtomöistja. Kuida „Odessa Westnik" jutlustada teab, on Sewastopolis wimases wallitsemises üks judi ussuline rahhokohtomöistjaks wallitsetud, mis agga ristiussulistele koggoniste wastomeelt olla ja mis neid rahhutumaks teinud, warsi olla 3vl) kristlast üht palwekirja malmis tehha  lasknud, ommad nimmed olla kirjutanud ja üllemate kätte sanud. Selle kirja sees palluwad  nad, et neile üks kristlane, agga mitte juutlane kohtomöistjaks wallitsetud ja kinnitadud  ei saaks. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Wanna paawst. Berlinist  kirjutakse 21. Detsembril: Wanna paawst on päew enne Jöulo pühhi omma koos ollewa kardinalidele üht könnet piddanud, mis sees ta jälle ueste neid kohti ja maid nimmetanud, kus katoligi usso kirrikul, ni mitmesuggusel kombel wägga paljo kannatada on. Kõige wallusamaid ja kibbedawamaid sönno olla ta ühhe issiärraliko waljusega saksa rigi wasto wälja öölnud ja laemduse sönno nihästi wanna saksa keisre kui temma rigi wallitsuse wasto ommast suust wälja ajanud, ning sedda wägga laitnud, kuida Saksamaal, katoligi usso kirrik saab tagga kiusatud. Neljat korda olla ta jubba se aasta öölnud, et temma sest koggoniste  ei tahha teada, et saksa rigi wallitsusega kirriko asjus weel peaks üht ühhendust ehk kokko leppimist ettewöetud sama; sest saksa rigi wallitsus olla omma teggemistega jubba liig kaugele läinud ja asjo ärrateinud, mis tal pärrast  raske wastata. Nelli asja nimmetab ta seal, mis tale wägga sureks mele pahhanduseks  olla ja mis ta saksa rigiwallitsusele koggoniste  ei woida andeks anda. Et saksa rigi ja wanna paawsti wahheline assi ni raisko läinud ja ühhendust egga kokko leppimist koggoniste  ennam lota ei olle; sepärrast tulleb siis saksa rigi üllematele nöu anda, sedda asja ühhel teisel wisil korraliko ollemise sisse jälle seada ja ühhe seäduse läbbi awwalikuks tehha, kui kaugele waimoliko wallitsuse piir ni ühhes, kui teises asjas üllatab ja kui kaugele wanna paawst omma karjatse keppi ülle Roma piiri Saksama sisse woib wälja sirrutada, muul wisil ta rahhu ei sa. 13