ikka siin liggi lähhedal ollema, et siis seal on, kui neid tarwis. Suremat ei tea meie tänna sest könneleda. Uus laulo selts. Sündimine ja surremine on Jummala seaduslikud asjad, mis jubba mailma algmisest sadik on ollemas, ning marsi parrast pattolangmist kinnitatud seaduseks janud. Kelle päewad täis, peab surrema ja Jummal lasseb teisi jälle assemele sündida. Mönne aasta eest taggasi, surn meie kenna ja suur laulo selts ärra, sest et temma pea ihhust lahkus; egga ükski kehha ei woi ilma peata ellada. Selle seltsi juhhataja  laks siit ärra ja et uut ei olnud assemele  astumas, laggunes kõik selts ühhest ärra ja meie kenna laulo selts surri ärra, ei mitte wannaduse pärrast, maid et omma pead olli kaotanud. Nüüd wimasel aeal on meie Eesti elementar koli öppetaja Otstawel sedda waewaks wötnud ja üht uut laulo koori assutama  hakkanud. Muidugi teada, ei woi hakkatus kerge olla ja kohhe sedda tehha, mis wannemad seltsid tewad; igga laps, mis ilmale  sünnib, on nödder ja jöueto, agga aega möda lähhäb ta tuggewamaks ja hakkab kindla sammudega eddasi astuma ja sedda lodame ka omma uest laulo seltsist. Meie ei woi muud, kui sowime temmale agga head õnne ja römuliko  ühhendust ning kokko leppimist, ja selle seltsi liikmetel õiget himmo laulmise järrele. Zummal önnistago nende ettewötmist rohkeste ja lasko kõik hästi korda minna. Pernomaakonnast. Uus kihhelkonna  kool. Halliste kihhelkonnast kirjutakse Tarto ue saksa seitungi läbbi, et seal 17. Septembril  se aasta, uus kihhelkonna kool, kirriko wöormündre herrade V. von Bock, Uest Bornhusenist,  C. Wernke, Wannast Karris test, kihhelkonna tohter vr. Meieri, koggoduse öppetaja  praust Schneideri, nendasammoti ka kirriko wöörmündrite, wallawannemate ja rohke koggoduse liikmete jures ollemises allustatud.  Selle ue kooli pühhalik õnnistamine ja pühhitsemine hakkas ühhe waimoliko lauluga,  mis peale praust Schneider pühhitsemise könnet piddas, kus sees ta rahwale laiemalt selle kooli kasso arraselletas ja et se kool se pea ja üllem assi on, kuida meie rahwas wöib koösuda ja rahwaks sada ja kui häddaste  suremat öppetust tarwis, isseärraniS nüüdsel aeal, kus ülleüldne wäetenistus sedds häddast tarwitab ja meid seks manitseb. Löppetuseks  könneles ta weel sedda, et temma sowiks,  et se kool weel kõrgema pulga peale saaks tõstetud ja kreiskoli nimme sisse saaks üllendatud. Selle pühhaliko töö peale tulli piddo söma-aeg, kus jures ka terwise jogid ei pudunud. Esmalt köllisesid klaasid sure Majestati  meie sure ja armolise Keisre Herra terwiseks,  mis järrele siis kooli eddasi awwitajate  ja seädiate terwise joogid tullid. Kirja saatja löppetab omma teadaandmist sellega  , et üks sesuggune piddu jälle ühheks heaks tunnistuseks on, kuida ühhendus mõisa herrade ja tallorahwa wahhel, ennam ja ennam  kaswanud ja nemmad ühhendatud wäes, teine teise peale lootes, kõige hea asjade eest murret kandwad ning korda saatwad.  Sesamma  teaduse andmine on kül nattuke hiljaks  janud, agga assi kannab süüd selle parrast,  et meie neid sönnumid alles Tallinna seitungist olleme leidnud. Tallinnast. Raudteede sissetulekust.  Tallinna seitung könneleb, kui paljo mödaläinud Märtsi kuul, ülle kõige Wennerigi, raudteed rahha sisse tonud, mis ta teede ministeriumi  arrukirjast wötnud. Kõik Wennerigi  raudteed, kui neid ühhe teise otsa jätkatakse,  on 13,380 wersta pitk, mis se aasta Märtsi kuul mitte tolli maad põlle pikkemaks wenninud, on mödaläinud Märtsi kuul selget rahha sisse tonud 11,955,007 rubla, se on siis 2,648,597 rubla rohkem, kui Märtsi kuul 1873 aastal. Kõige kolme essimese kuu sees se aasta, on sissetulnud 33,443,839 rubla, se on 7,473,940 rubla rohkem, kui sellesamma aeaga aastal 1873. Noh, sedda ei woi meie kül nimmetamata jätta, et selle werend aasta sees raudtee 827 wersta olli pitkemaks wenninud, agga se rohkem sissetullik  ei olle mitte sest tulnud, waid kõik teed on rohkem sisse tonud, nenda et ühhe wersta pealt 1. Januarist, künni 1. Aprilini rahha 1933 rubla pealt 2177 rubla peale tõusnud; ennamiste kõik teed on rohkem sisse tonud, wägga pissut on neid, mis wähhem teninud 372